ció /siˈo/ suffix
cija

it suffix
itas

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
izuoti

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logija

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
i
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNR

AFI /ˈa.fi/ acronym
TFA

Aaró pn
Aaronas

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abchazija

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraomas

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adomas

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolfas

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adriana

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afganistanas
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Agnė

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albertas

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albanija
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Koranas

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Vokietija

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Aleksandras

Alfons pn
Alfonsas

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Alžyras

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Alžyras
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpės

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazonė
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Šiaurės Amerika

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Pietų Amerika

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andora
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andrius

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromachė

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Anglija
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Angilija

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Ona
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigva ir Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Antanas

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarktida

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antverpenas

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Vandenis

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Achenas

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragonas

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Ariadna /a.ɾiˈad.na/ /ə.ɾiˈad.nə/ pn
Ariadnė
Prenom femení

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Arježas

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armėnija
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimedas

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Astūrija

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australija
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avinjonas
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbaidžanas
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azorai

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamos
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahreinas
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Svarstyklės

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladešas
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbadosas
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona Barselona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Baltramiejus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bavarija

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Beatričė

Belize /beˈlis/ pn
Belizas
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benediktas
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Beninas

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlynas

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Dvyniai

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betliejus

Bhutan pn
Butanas

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Baltarusija
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohemija

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivija
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgundija

Botswana pn
Botsvana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburgas

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brazilija
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Brėmenas

Brunei pn
Brunėjus
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Briuselis

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buda

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgarija

Burkina Faso pn
Burkina Fasas
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundis
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Barbora
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgija
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Biblija
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnija ir Hercegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairas

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kambodža
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Kamerūnas
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Camil·la /kaˈmi.ɫa/ /kaˈmiɫ.ɫa/ /kəˈmi.ɫə/ /kəˈmiɫ.ɫə/ pn
Kamilė

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Žaliasis Kyšulys
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
naujųjų metų diena

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Ožiaragis
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Karolis

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Katalonija
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Kotryna
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukasas

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Gulbė

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikanas
El Vaticà.

Clara pn
Klerė
Prenom femení

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Kolumbija
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Komorai
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Konstantinas
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Konstancas
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Šiaurės Korėja
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Pietų Korėja
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Kerkyra

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Kosta Rika
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Dramblio Kaulo Krantas
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Vežys

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Kreta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristus

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Kristupas
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Kroatija
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Kuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

DVD /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌβeˈðe/ acronym
DVD

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatija

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskas

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Danielis Danieliaus knyga

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Dunojus

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Dovydas
Prenom masculí

Dhaka /ˈda.ka/ /ˈda.kə/ pn
Daka

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danija
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Dionė

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionisas
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionizas
Prenom masculí

Djibouti pn
Džibutis
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Dominika

Déu pn
Dievas

EUA acronym
JAV

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Eduárdas
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egiptas
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Salvadoras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elžbieta

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Eliziejus

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Jungtiniai Arabų Emyratai

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emilija
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Henrikas
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ekvadoras
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrėja
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernestas
Prenom masculí d’origen germànic

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Skorpionas

Escriptura pn
raštas

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Škotija

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovakija
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovėnija
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Ispanija
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estanislau /es.ta.nizˈɫaw/ /əs.tə.nizˈɫaw/ pn
Stanislovas
Prenom masculí

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Jungtinės Valstijos
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Amerika
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Estefania /es.te.faˈni.a/ /əs.tə.fəˈni.ə/ pn
Stefanija
Prenom femení

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Estera

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Steponas
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estija
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopija
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Ieva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Pilypas

Fermí /feɾˈmi/ /fərˈmi/ pn
Firminas

Ferran pn
Ferdinandas

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fidžis
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filipinai
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Suomija
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandrija

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florencija
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Pranciškus

França /ˈfɾan.sə/ pn
Prancūzija
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Frederic /fɾe.ðeˈɾik/ /fɾə.ðəˈɾik/ pn
Frydrichas
Prenom masculí

Fènix /ˈfɛ.niks/ pn
Finiksas

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabonas
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Povas

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Velsas

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gentas

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garona

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gaskonija

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Džordžija
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Gana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltaras

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Ženeva
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Cherona

Gran Bretanya pn
Didžioji Britanija
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Grigalius

Grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ pn
Gervė

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Graikija
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guam /ˈɡwam/ pn
Guamas

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Gvatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Gernsis

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Vilhelmas
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Gvinėja
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Pusiaujo Gvinėja
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Laputė
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Gvidas
Prenom masculí

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Gajana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambija
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Haitis
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Elena

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Hera

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Hondūras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Honkongas
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Vengrija
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horacijus

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
PVM

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Jemenas
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignacas

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonezija
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
internetas
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iranas
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irakas
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Airija
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ pn
Izidė

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islandija
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Izraelis
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italija
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Iksionas

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamaika

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japonija
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jokūbas
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehova

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Džersis

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jėzus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Jonas
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Joana
Prenom femení

Joel /d͡ʒoˈɛɫ/ /ʒoˈɛɫ/ /ʒuˈɛɫ/ pn
Joelio knyga

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Jurgis

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordanija
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Juozapas

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabulas

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kazachstanas
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenija
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirgizija
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovas

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Kuveitas
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laosas
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Lesotas
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Latvija
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Liberija
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Lichtenšteinas
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisabona

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lietuva
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leonas
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Laurynas
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukas
Prenom masculí

Lluís /ʎuˈis/ pn
Liudvikas

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londonas

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Leuvenas

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Liuksemburgas
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Libanas
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libija
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Makao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonija
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Šiaurės Makedonija
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskaras
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madridas

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malavis
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maldyvai
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mali pn
Malis
Estat de l’Àfrica occidental, fronterer amb Mauritània, Algèria, el Níger, Burkina Faso, la Costa d'Ivori, Guinea i el Senegal. El nom oficial és República de Mali.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Maljorka

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malaizija
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Meno sala

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Emanuelis
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Evangelija pagal Morkų Morkus

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Marija
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marokas
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marakešas

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marselis

Mart pn
Marsas
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Morta
Prenom femení

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martyna
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinika

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martynas

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matas Motiejus
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Mauricijus
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritanija
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Majotas

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Medėja

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Medūza

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Mykolas Mikalos
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Misisipė

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavija
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolija
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Monrealis

Montenegro pn
Juodkalnija

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Maskva

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambikas
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Mianmaras
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksika
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monakas
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Kalėdos
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibija
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nazaretas

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepalas
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nikaragva
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Mikalojus
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Nikosija

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigerija
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nilas
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niujė

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norvegija
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Naujoji Kaledonija

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Naujoji Zelandija
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Niurnbergas

Níger /ˈni.ʒer/ /ˈni.ʒər/ pn
Nigeris
Estat africà fronterer amb Nigèria, Benín, Burkina Faso, Mali, Algèria, Líbia i el Txad. El nom oficial és República del Níger.

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odesa

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Omanas
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinokas
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orionas

Osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ pn
Hueska

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslas

PIB /ˈpip/ acronym
BVP

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistanas
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua Naujoji Gvinėja

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ pn
Paragvajus
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

París /paˈɾis/ pn
Paryžius

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Velykos

Pau /ˈpaw/ pn
Paulius

País Basc pn
Baskija

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Nyderlandai
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Žuvys

Penèlope /peˈnɛ.ɫo.pe/ /pəˈnɛ.ɫo.pə/ /pəˈnɛ.ɫu.pə/ pn
Penelopė

Pequín /peˈkin/ pn
Pekinas

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Petras

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
Perpinjanas

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Persėjas

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pirėnai

Plutó /pɫuˈto/ pn
Plutonas

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polinezija

Polinèsia Francesa pn
Prancūzijos Polinezija

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Lenkija
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugalija
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemėjus

Puerto Rico pn
Puerto Rikas
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Qatar /kəˈtar/ pn
Kataras
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Gavėnia

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Kvėbekas

Quintí /kinˈti/ pn
Kventinas

Rafel /raˈfɛɫ/ /rəˈfɛɫ/ pn
Rapolas

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raimondas
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rachelė
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Rėgensburgas

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ralfas

Rea pn
Rėja
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Jungtinė Karalystė
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Centrinės Afrikos Respublika
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Kongo Demokratinė Respublika
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Dominikos Respublika
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

República del Congo pn
Kongas
Estat africà fronterer amb el Gabon, el Camerun, la República Centreafricana, la República Democràtica del Congo i amb Angola, per l'enclavament de Cabinda, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni afegits.

Ricard /riˈkart/ pn
Ričardas

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Ryga

Rin /ˈrin/ pn
Reinas

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Ròbertas
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Roma
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumunija
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rožė
Prenom femení

Ruanda pn
Ruanda
Estat africà fronterer amb Uganda, Burundi, Tanzània i la República Democràtica del Congo; el nom oficial és República de Ruanda.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rusija
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Šaulys

Saint Vincent i les Grenadines /ˌsɛmˌbin.sen.ti.ɫez.ɣɾe.naˈði.nes/ /ˌsɛmˌbin.sən.ti.ɫəz.ɡɾə.nəˈði.nəs/ /ˌsɛɱˌvin.sen.ti.ɫez.ɣɾe.naˈði.nes/ /ˌsɛɱˌvin.sən.ti.ɫəz.ɣɾə.nəˈði.nəs/ pn
Sent Vinsentas ir Grenadinai
Estat americà de les Antilles que ocupa la meitat nord de l'arxipèlag de les Grenadines i l'illa de Saint Vincent.

Samoa Nord-americana pn
Amerikos Samoa

San Francisco /ˌsaɱ.fɾanˈsis.ko/ pn
San Franciskas

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marinas
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sao Tomé i Príncipe /sə.o /sə.u pn
San Tomė ir Prinsipė
Estat africà que ocupa les illes atlàntiques de Sao Tomé i Príncipe a més de diversos illots. El nom oficial és República Democràtica de Sao Tomé i Príncipe.

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Saksonija

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastianas
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegalas
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Viešpats

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Gyvatnešis

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Seišeliai
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seulas

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicilija

Sierra Leone pn
Siera Leonė
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Silezija

Simó /siˈmo/ pn
Simonas
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapūras
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Sol /ˈsɔɫ/ pn
saulė
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somalis
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Šri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Pietų Afrikos Respublika
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudanas
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Pietų Sudanas
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Surinamas
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Susanna /suˈzan.na/ /suˈzan.nə/ pn
Suzana

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Švedija
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Šveicarija
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Svazilandas
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sachara

Sàhara Occidental pn
Vakarų Sachara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbija

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Sirija
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tadžikija
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Tailandas
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Taivanas
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzanija
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Jautis

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Žemė
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Toras

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibetas

Timor Oriental /tiˌmor.u.ɾi.ənˈtaɫ/ /tiˌmoɾ.o.ɾi.ənˈtaɫ/ pn
Rytų Timoras
Estat asiàtic que ocupa l'est de l'illa de Timor, les illes Atauro i Jaco i l'enclavament a l'oest de l'illa anomenat Oecussi-Ambeno. És fronterer amb Indonèsia i costaner amb el mar de Timor i el mar de Savu. El nom complet és República Democràtica de Timor Oriental.

Timoteu pn
Laiškai Timotiejui
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Togo pn
Togas
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Tulūza

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomas
Prenom masculí

Trinitat i Tobago pn
Trinidadas ir Tobagas
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisas
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmėnija
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turkija
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Tiuringija

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Čadas
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Čekija
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

URSS /ˈurs/ acronym
TSRS

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Urugvajus

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Uzbekija
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valensija

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Valonija

Vanuatu /ba.nuˈa.tu/ /bə.nuˈa.tu/ /va.nuˈa.tu/ /və.nuˈa.tu/ pn
Vanuatu
Arxipèlag i estat oceànic format per diverses illes i illots i que està situat al nord-est de Nova Caledònia, a l'oest de Fiji i al sud de les Illes Salomó. El nom oficial és República de Vanuatu.

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Varšuva

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikanas

Vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈbɛ.ɫə/ /ˈbɛ.ɫɛ/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ pn
Burės

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venesuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Pelenė

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venera

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Mergele
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Vikižodynas

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vincentas
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Viktorija
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Viena

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnamas
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Vikipedija

Wallis i Futuna pn
Volis ir Futūna

Washington /ˈwa.ʃiŋ.ton/ pn
Vašingtonas

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Čilė
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Kinija

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Kipras
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Šiaurės Kipras

York /ˈjɔrk/ pn
Jorkas

Zimbàbue pn
Zimbabvė

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambija
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
į
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.

a prop adv
artimas
A poca distància, espacial o temporal.

a reveure Interjection
iki

a vegades adv
kartais

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abaka
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadernar /a.ba.ðeɾˈnaɾ/ /a.βa.ðerˈna/ /a.βa.ðeɾˈna/ /ə.βə.ðərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abadern abaderna abadernada abadernades abadernam abadernant abadernar abadernara abadernaran abadernarem abadernaren abadernares abadernareu abadernaria abadernarien abadernaries abadernarà abadernaràs abadernaré abadernaríem abadernaríeu abadernassen abadernasses abadernassin abadernassis abadernat abadernats abadernau abadernava abadernaven abadernaves abaderne abadernem abadernen abadernes abadernessen abadernesses abadernessin abadernessis abaderneu abaderni abadernin abadernis abaderno abadernà abadernàrem abadernàreu abadernàs abadernàssem abadernàsseu abadernàssim abadernàssiu abadernàvem abadernàveu abadernés abadernéssem abadernésseu abadernéssim abadernéssiu abaderní bal bal (1) occ sept val v
segti

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abatė

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abatija

abandonament /a.βan.do.naˈmen/ /a.βan.do.naˈment/ /ə.βən.do.nəˈment/ /ə.βən.du.nəˈmen/ /ə.βən.du.nəˈment/ n masc
palikti

abandó /a.banˈdo/ n masc
palikti

abans-d'ahir l'altre adv
užužvakar

abat /aˈbat/ n masc
abatas

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
pilvas

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
pritūpimas

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ abdueix abdueixen abdueixes abdueixi abdueixin abdueixis abdueixo abduesc abduesqui abduesquin abduesquis abduint abduir abduiran abduirem abduireu abduiria abduirien abduiries abduirà abduiràs abduiré abduiríem abduiríeu abduí abduíem abduíeu abduírem abduíreu abduís abduíssem abduísseu abduíssim abduíssiu abduïa abduïda abduïdes abduïen abduïes abduïguem abduïgueu abduïm abduïra abduïren abduïres abduïsc abduïsca abduïsquen abduïsques abduïssen abduïsses abduïssin abduïssis abduït abduïts abduïu abduïx abduïxen abduïxes abduïxo bal n-occ occ sept val v
pagrobti
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abėcėlė

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
bitė
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
tranas
Abella mascle.

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
laistyti
Donar beure al bestiar.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
bedugnė
Fondària immensa.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
abchazų abchazų kalba
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablamar /a.bɫaˈmaɾ/ /a.βɫaˈma/ /ə.βɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ablam ablama ablamada ablamades ablamam ablamant ablamar ablamara ablamaran ablamarem ablamaren ablamares ablamareu ablamaria ablamarien ablamaries ablamarà ablamaràs ablamaré ablamaríem ablamaríeu ablamassen ablamasses ablamassin ablamassis ablamat ablamats ablamau ablamava ablamaven ablamaves ablame ablamem ablamen ablames ablamessen ablamesses ablamessin ablamessis ablameu ablami ablamin ablamis ablamo ablamà ablamàrem ablamàreu ablamàs ablamàssem ablamàsseu ablamàssim ablamàssiu ablamàvem ablamàveu ablamés ablaméssem ablamésseu ablaméssim ablaméssiu ablamí bal bal (1) occ sept val v
sujaudinti

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
pilti
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
apkabinimas

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
apkabinti
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
santrumpa
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
apsiaustas
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrig abriga abrigada abrigades abrigam abrigant abrigar abrigara abrigaran abrigarem abrigaren abrigares abrigareu abrigaria abrigarien abrigaries abrigarà abrigaràs abrigaré abrigaríem abrigaríeu abrigassen abrigasses abrigassin abrigassis abrigat abrigats abrigau abrigava abrigaven abrigaves abrigo abrigue abriguem abriguen abrigues abriguessen abriguesses abriguessin abriguessis abrigueu abrigui abriguin abriguis abrigués abriguéssem abriguésseu abriguéssim abriguéssiu abriguí abrigà abrigàrem abrigàreu abrigàs abrigàssem abrigàsseu abrigàssim abrigàssiu abrigàvem abrigàveu alg bal bal (1) occ sept val v
apklotas
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
balandis
Quart mes de l'any.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absentas

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
abstrakcija

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
abstraktinis

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
nebuvimas

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
gausus

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abusa abusada abusades abusam abusant abusar abusara abusaran abusarem abusaren abusares abusareu abusaria abusarien abusaries abusarà abusaràs abusaré abusaríem abusaríeu abusassen abusasses abusassin abusassis abusat abusats abusau abusava abusaven abusaves abuse abusem abusen abuses abusessen abusesses abusessin abusessis abuseu abusi abusin abusis abuso abusà abusàrem abusàreu abusàs abusàssem abusàsseu abusàssim abusàssiu abusàvem abusàveu abusés abuséssem abusésseu abuséssim abuséssiu abusí abús alg bal bal (1) occ sept val v
piknaudžiauti

abús /aˈbus/ n masc
piknaudžiavimas

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
akademija
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acalor acalora acalorada acalorades acaloram acalorant acalorar acalorara acaloraran acalorarem acaloraren acalorares acalorareu acaloraria acalorarien acaloraries acalorarà acaloraràs acaloraré acaloraríem acaloraríeu acalorassen acalorasses acalorassin acalorassis acalorat acalorats acalorau acalorava acaloraven acaloraves acalore acalorem acaloren acalores acaloressen acaloresses acaloressin acaloressis acaloreu acalori acalorin acaloris acaloro acalorà acaloràrem acaloràreu acaloràs acaloràssem acaloràsseu acaloràssim acaloràssiu acaloràvem acaloràveu acalorés acaloréssem acalorésseu acaloréssim acaloréssiu acalorí bal bal (1) occ sept val v
kaitra
Fer o donar calor.

acarcanyar-se /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acarcanya acarcanyada acarcanyades acarcanyant acarcanyar acarcanyara acarcanyaran acarcanyarem acarcanyaren acarcanyares acarcanyareu acarcanyaria acarcanyarien acarcanyaries acarcanyarà acarcanyaràs acarcanyaré acarcanyaríem acarcanyaríeu acarcanyassen acarcanyasses acarcanyat acarcanyats acarcanyava acarcanyaven acarcanyaves acarcanye acarcanyem acarcanyen acarcanyes acarcanyessen acarcanyesses acarcanyessin acarcanyessis acarcanyeu acarcanyi acarcanyin acarcanyis acarcanyo acarcanyà acarcanyàrem acarcanyàreu acarcanyàssem acarcanyàsseu acarcanyàvem acarcanyàveu acarcanyés acarcanyéssem acarcanyésseu acarcanyéssim acarcanyéssiu acarcanyí occ sept val val (1) v
išgėrimas

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
glostyti
Passar els dits suaument per una superfície.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
pagreitis
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
kirtis
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
įvykis
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
akcija
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
plienas

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ n masc
gūžduobė
(anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
rūgštumas

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
acidozė

aclotar /a.kɫoˈta/ /a.kɫoˈtaɾ/ /ə.kɫoˈta/ /ə.kɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclot aclota aclotada aclotades aclotam aclotant aclotar aclotara aclotaran aclotarem aclotaren aclotares aclotareu aclotaria aclotarien aclotaries aclotarà aclotaràs aclotaré aclotaríem aclotaríeu aclotassen aclotasses aclotassin aclotassis aclotat aclotats aclotau aclotava aclotaven aclotaves aclote aclotem acloten aclotes aclotessen aclotesses aclotessin aclotessis acloteu acloti aclotin aclotis acloto aclotà aclotàrem aclotàreu aclotàs aclotàssem aclotàsseu aclotàssim aclotàssiu aclotàvem aclotàveu aclotés aclotéssem aclotésseu aclotéssim aclotéssiu aclotí bal bal (1) occ sept val v
iškasti

acolorit /a.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ku.ɫuˈɾit/ adj
raibas
De colors vius.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
krosnis
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
akomodacija
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acompanyant /a.kom.paˈɲan/ /a.kom.paˈɲant/ /ə.kom.pəˈɲant/ /ə.kum.pəˈɲan/ /ə.kum.pəˈɲant/ n masc
palydovas

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
lydėti
Anar en companyia d'una o moltes persones.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ aconsegueix aconsegueixen aconsegueixes aconsegueixi aconsegueixin aconsegueixis aconsegueixo aconseguesc aconseguesqui aconseguesquin aconseguesquis aconseguia aconseguida aconseguides aconseguien aconseguies aconseguiguem aconseguigueu aconseguim aconseguint aconseguir aconseguira aconseguiran aconseguirem aconseguiren aconseguires aconseguireu aconseguiria aconseguirien aconseguiries aconseguirà aconseguiràs aconseguiré aconseguiríem aconseguiríeu aconseguisc aconseguisca aconseguisquen aconseguisques aconseguissen aconseguisses aconseguissin aconseguissis aconseguit aconseguits aconseguiu aconseguix aconseguixen aconseguixes aconseguixo aconseguí aconseguíem aconseguíeu aconseguírem aconseguíreu aconseguís aconseguíssem aconseguísseu aconseguíssim aconseguíssiu bal n-occ occ sept val v
gauti
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
patarti

acord /aˈkɔɾt/ n masc
sutartis
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
balso stygos
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
akordeonas

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
akrobatika
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
akromegalija

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
achromatinis

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
lagaminas
Mot format amb segments d'altres mots per afèresi o apòcope.

acte /ˈak.te/ n masc
vaidinti
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

actini /əkˈti.ni/ n masc
aktinis

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
laikysena

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
aktyvùmas

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
aktorius

actriu /akˈtɾiw/ n fem
aktorė

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
apipavidalinimas
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
einamasis

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
vaidinti

acudit n masc
anekdotas
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
akultūracija
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
akupunktūra

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
apkaltinti
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
galininkas
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
galininkas
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptacija
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
priedas
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adenokarcinoma

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
lipnus
Que s'adhereix.

adiar /a.ðiˈa/ /a.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adia adiada adiades adiam adiant adiar adiara adiaran adiarem adiaren adiares adiareu adiaria adiarien adiaries adiarà adiaràs adiaré adiaríem adiaríeu adiassen adiasses adiassin adiassis adiat adiats adiau adiava adiaven adiaves adie adiem adien adies adiessen adiesses adiessin adiessis adieu adii adio adià adiàrem adiàreu adiàs adiàssem adiàsseu adiàssim adiàssiu adiàvem adiàveu adiés adiéssem adiésseu adiéssim adiéssiu adií adiï adiïn adiïs alg bal bal (1) occ sept val v
datuoti
Assenyalar dia.

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
būdvardis

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administracija

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administracinis

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
trąša trąšos
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indoktrinacija

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
paauglys
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
paauglys
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
įvaikinimas

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
pirkti
Allò que s’adquireix.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalinas

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
adresas
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
suaugusi
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
suaugusi
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
neištikimybė

adverar /ad.beˈɾa/ /ad.veˈɾaɾ/ /əb.vəˈɾa/ /əd.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adver advera adverada adverades adveram adverant adverar adverara adveraran adverarem adveraren adverares adverareu adveraria adverarien adveraries adverarà adveraràs adveraré adveraríem adveraríeu adverassen adverasses adverassin adverassis adverat adverats adverau adverava adveraven adveraves advere adverem adveren adveres adveressen adveresses adveressin adveressis advereu adveri adverin adveris advero adverà adveràrem adveràreu adveràs adveràssem adveràsseu adveràssim adveràssiu adveràvem adveràveu adverés adveréssem adverésseu adveréssim adveréssiu adverí alg bal bal (1) occ sept val v
teigti

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
prieveiksmis

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
priešininkas

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
įspėjimas
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
įspėjimas

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
advokatas

adéu /əˈðew/ Interjection
iki
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
orlaivis
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
aerouostas oro uostas

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerozolis

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
skusti
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
afektas
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
linkimas
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
pridėti
Augmentar, posar-ne més.

aferrall /a.feˈraʎ/ /ə.fəˈraj/ /ə.fəˈraʎ/ n masc
Kūlgrinda
Rengle de troncs o pedres que hi ha als camins per evitar relliscades.

afetgegar /a.fe.d͡ʒeˈɣa/ /a.fe.d͡ʒeˈɣaɾ/ /ə.fəd.ʒəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afetgeg afetgega afetgegada afetgegades afetgegam afetgegant afetgegar afetgegara afetgegaran afetgegarem afetgegaren afetgegares afetgegareu afetgegaria afetgegarien afetgegaries afetgegarà afetgegaràs afetgegaré afetgegaríem afetgegaríeu afetgegassen afetgegasses afetgegassin afetgegassis afetgegat afetgegats afetgegau afetgegava afetgegaven afetgegaves afetgego afetgegue afetgeguem afetgeguen afetgegues afetgeguessen afetgeguesses afetgeguessin afetgeguessis afetgegueu afetgegui afetgeguin afetgeguis afetgegués afetgeguéssem afetgeguésseu afetgeguéssim afetgeguéssiu afetgeguí afetgegà afetgegàrem afetgegàreu afetgegàs afetgegàssem afetgegàsseu afetgegàssim afetgegàssiu afetgegàvem afetgegàveu bal bal (1) occ sept val v
dužti

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afganistanietiška

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ n masc
fanas
Qui cultiva alguna afició no professionalment.

afigat /a.fiˈɣat/ /ə.fiˈɣat/ adj masc
menkas
Mancat de fermesa.

afixar /a.fikˈsa/ /a.fikˈsaɾ/ /ə.fikˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afix afixa afixada afixades afixam afixant afixar afixara afixaran afixarem afixaren afixares afixareu afixaria afixarien afixaries afixarà afixaràs afixaré afixaríem afixaríeu afixassen afixasses afixassin afixassis afixat afixats afixau afixava afixaven afixaves afixe afixem afixen afixes afixessen afixesses afixessin afixessis afixeu afixi afixin afixis afixo afixà afixàrem afixàreu afixàs afixàssem afixàsseu afixàssim afixàssiu afixàvem afixàveu afixés afixéssem afixésseu afixéssim afixéssiu afixí bal bal (1) occ sept val v
stulpas
Posar un cartell en una paret o plantar-lo sobre un suport.

afogar /a.foˈɣa/ /a.foˈɣaɾ/ /ə.foˈɣa/ /ə.fuˈɣa/ afoga afogada afogades afogant afogar afogaran afogarem afogaren afogares afogareu afogaria afogarien afogaries afogarà afogaràs afogaré afogaríem afogaríeu afogat afogats afogava afogaven afogaves afogo afogue afoguem afoguen afogues afoguessen afoguesses afoguessin afoguessis afogueu afogui afoguin afoguis afogués afoguéssem afoguésseu afoguéssim afoguéssiu afoguí afogà afogàrem afogàreu afogàvem afogàveu occ sept v
sujaudinti
Calar foc.

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrikietiškas afrikiečių
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
afrikietis
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
afrikansas Afrikansas

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
imti
Prendre amb la mà alguna cosa.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
darbotvarkė

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
judrumas

agost /əˈɣost/ n masc
rugpjūtis
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
malonus

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
patikti
Complaure, acontentar, donar gust.
mėgti
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
dėkoti

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
rūgštus

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
agregat
Conjunt de coses o persones unides.
atašė
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agrejar /a.ɣɾeˈd͡ʒa/ /a.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣɾeˈʒa/ /ə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /ə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrege agregem agregen agreges agregessen agregesses agregessin agregessis agregeu agregi agregin agregis agregés agregéssem agregésseu agregéssim agregéssiu agregí agreig agreja agrejada agrejades agrejam agrejant agrejar agrejara agrejaran agrejarem agrejaren agrejares agrejareu agrejaria agrejarien agrejaries agrejarà agrejaràs agrejaré agrejaríem agrejaríeu agrejassen agrejasses agrejassin agrejassis agrejat agrejats agrejau agrejava agrejaven agrejaves agrejo agrejà agrejàrem agrejàreu agrejàs agrejàssem agrejàsseu agrejàssim agrejàssiu agrejàvem agrejàveu bal bal (1) occ sept val v
rūgštumas

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agresyvus

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agrèsija

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
agresorius

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
žemės ūkis žemdirbystė

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ agreix agreixen agreixes agreixi agreixin agreixis agreixo agresc agresqui agresquin agresquis agria agrida agrides agrien agries agriguem agrigueu agrim agrint agrir agrira agriran agrirem agriren agrires agrireu agriria agririen agriries agrirà agriràs agriré agriríem agriríeu agrisc agrisca agrisquen agrisques agrissen agrisses agrissin agrissis agrit agrits agriu agrix agrixen agrixes agrixo agrí agríem agríeu agrírem agríreu agrís agríssem agrísseu agríssim agríssiu bal n-occ occ sept val v
rūgštumas

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomija

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agronomas

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
adata spyglys
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
segtukas

agut /əˈɣut/ adj masc
smailus

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agentūra

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
vakar vakardiena
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
vakar
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
vanduo
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigualejar /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒa/ /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɣwa.ɫeˈʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈd͡ʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aigualege aigualegem aigualegen aigualeges aigualegessen aigualegesses aigualegessin aigualegessis aigualegeu aigualegi aigualegin aigualegis aigualegés aigualegéssem aigualegésseu aigualegéssim aigualegéssiu aigualegí aigualeig aigualeja aigualejada aigualejades aigualejam aigualejant aigualejar aigualejara aigualejaran aigualejarem aigualejaren aigualejares aigualejareu aigualejaria aigualejarien aigualejaries aigualejarà aigualejaràs aigualejaré aigualejaríem aigualejaríeu aigualejassen aigualejasses aigualejassin aigualejassis aigualejat aigualejats aigualejau aigualejava aigualejaven aigualejaves aigualejo aigualejà aigualejàrem aigualejàreu aigualejàs aigualejàssem aigualejàsseu aigualejàssim aigualejàssiu aigualejàvem aigualejàveu bal bal (1) occ sept val v
laistyti

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
akvamarinas

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
pelkė

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
brendis

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
terpentinas

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
laistyti
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aimarų
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aimarų
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
aimarų
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
oras
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
transliuoti

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
kaplys

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
pažastis

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
čiaupas
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
pastogė

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
taip
D’aquesta manera.

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
pagalba
(antigament) Socors, favor.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
padėti

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajunt ajunta ajuntada ajuntades ajuntam ajuntant ajuntar ajuntara ajuntaran ajuntarem ajuntaren ajuntares ajuntareu ajuntaria ajuntarien ajuntaries ajuntarà ajuntaràs ajuntaré ajuntaríem ajuntaríeu ajuntassen ajuntasses ajuntassin ajuntassis ajuntat ajuntats ajuntau ajuntava ajuntaven ajuntaves ajunte ajuntem ajunten ajuntes ajuntessen ajuntesses ajuntessin ajuntessis ajunteu ajunti ajuntin ajuntis ajunto ajuntà ajuntàrem ajuntàreu ajuntàs ajuntàssem ajuntàsseu ajuntàssim ajuntàssiu ajuntàvem ajuntàveu ajuntés ajuntéssem ajuntésseu ajuntéssim ajuntéssiu ajuntí alg bal bal (1) occ sept val v
jungti
Unir unes coses amb altres.
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.

ajustat /a.d͡ʒusˈtat/ /a.ʒusˈtat/ /ə.ʒusˈtat/ adj masc
ankštas

ala /ˈa.ɫa/ n fem
sparnas
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
aliarmas
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
rūgštynė

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
aušra
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albanų albaniškai
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarà /aɫ.baˈɾa/ /əɫ.βəˈɾa/ n masc
faktūra

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatrosas

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
abrikosas

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
abrikosas

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
baklažanas

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
baklažanas

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albuminas

alcalde /arˈkaɫ.de/ /aɫˈkaɫ.de/ /ərˈkaɫ.də/ /əɫˈkaɫ.də/ n neut
meras

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloidas

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
tulžys

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkoholis spiritas

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alkoholikas
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alkoholikas
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
džiaugsmas
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
vokiškas
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Vokiškai vokiečių kalba
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
yla

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
pelekas
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
abėcėlė

alfabètic /aɫ.faˈbɛ.tik/ /əɫ.fəˈβɛ.tik/ adj masc
abėcėlinis

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
abėcėliškai

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
rikis

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
dumbliai

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritmas

alguna cosa pronoun
kažkas

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
aljansas
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
sąjunga
Anell de casament.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
sąjungininkas
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
lydinys

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
replės

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
maistas

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
mityba

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ adj masc
o dar

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
kaũpas

all /ˈaʎ/ n masc
valgomasis česnakas česnakas
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
braižas
Donar una cosa distant a qui la demana.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
lavina

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ n masc
išsivadavimas

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliber allibera alliberada alliberades alliberam alliberant alliberar alliberara alliberaran alliberarem alliberaren alliberares alliberareu alliberaria alliberarien alliberaries alliberarà alliberaràs alliberaré alliberaríem alliberaríeu alliberassen alliberasses alliberassin alliberassis alliberat alliberats alliberau alliberava alliberaven alliberaves allibere alliberem alliberen alliberes alliberessen alliberesses alliberessin alliberessis allibereu alliberi alliberin alliberis allibero alliberà alliberàrem alliberàreu alliberàs alliberàssem alliberàsseu alliberàssim alliberàssiu alliberàvem alliberàveu alliberés alliberéssem alliberésseu alliberéssim alliberéssiu alliberí bal bal (1) occ sept val v
išlaisvinti
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allun alluna allunada allunades allunam allunant allunar allunara allunaran allunarem allunaren allunares allunareu allunaria allunarien allunaries allunarà allunaràs allunaré allunaríem allunaríeu allunassen allunasses allunassin allunassis allunat allunats allunau allunava allunaven allunaves allune allunem allunen allunes allunessen allunesses allunessin allunessis alluneu alluni allunin allunis alluno allunà allunàrem allunàreu allunàs allunàssem allunàsseu allunàssim allunàssiu allunàvem allunàveu allunés allunéssem allunésseu allunéssim allunéssiu alluní bal bal (1) occ sept val v
vingis
(transitiu) Donar forma corba com de mitja lluna.

allà /aˈʎa/ adv
ten

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
ten

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanachas

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
admirolas

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
išmalda

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
vieversys vyturys
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
alodas

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaka

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alchemikas

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alchemija

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
aukštas
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altorius aukuras

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
garsiakalbis

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
gesti
Posar nerviós a algú.

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
plynaukštė

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
alter

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
o dar

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruizmas

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
aukštis

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
odinis
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
alūnas

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aliuminis

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
mokinys

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avokadas

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
korys
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
ąžuolas

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
ąžuolynas
Bosc d'alzines.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
alegorija

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
aleliniai genai

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aleliùja

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
aligatorius

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
haliucinacija

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
haliucinogeninis
Que causa al·lucinacions.

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
alergija

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ Interjection
vau
Expressió de sorpresa, d’admiració.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
svertas

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
kvėpavimas

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
slėpti
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
paslėptas

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
mišrainė

amanir /a.maˈni/ /a.maˈniɾ/ /ə.məˈni/ amaneix amaneixen amaneixes amaneixi amaneixin amaneixis amaneixo amanesc amanesqui amanesquin amanesquis amania amanida amanides amanien amanies amaniguem amanigueu amanim amanint amanir amanira amaniran amanirem amaniren amanires amanireu amaniria amanirien amaniries amanirà amaniràs amaniré amaniríem amaniríeu amanisc amanisca amanisquen amanisques amanissen amanisses amanissin amanissis amanit amanits amaniu amanix amanixen amanixes amanixo amaní amaníem amaníeu amanírem amaníreu amanís amaníssem amanísseu amaníssim amaníssiu bal n-occ occ sept val v
apdaras
Posar els amaniments a alguna vianda.
(pronominal) Disposar-se, preparar-se.

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
musmirė

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
mylėti

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
mirkti
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
kartus
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargar /a.marˈɣa/ /a.maɾˈɣa/ /a.maɾˈɣaɾ/ /ə.mərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarg amarga amargada amargades amargam amargant amargar amargara amargaran amargarem amargaren amargares amargareu amargaria amargarien amargaries amargarà amargaràs amargaré amargaríem amargaríeu amargassen amargasses amargassin amargassis amargat amargats amargau amargava amargaven amargaves amargo amargue amarguem amarguen amargues amarguessen amarguesses amarguessin amarguessis amargueu amargui amarguin amarguis amargués amarguéssem amarguésseu amarguéssim amarguéssiu amarguí amargà amargàrem amargàreu amargàs amargàssem amargàsseu amargàssim amargàssiu amargàvem amargàveu bal bal (1) occ sept val v
rūgštumas
(intransitiu) Tenir gust amarg.

amateur /a.maˈteɾ/ /ə.məˈter/ n neut
mėgėjas

amb /am/ preposition
su
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasada

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambasadorius

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
abu

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
aplinka
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
divdomīgi

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
gintarinis

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
gintaras
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambrozija

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
greitosios pagalbos automobilis

americana /a.me.ɾiˈka.na/ /ə.mə.ɾiˈka.nə/ n fem
švarkas
Forma femenina de americà.

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
americis

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
amerikietis
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
amerikietis
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
ametistas
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
ametistas
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
migdolas

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
varliagyvis amfibija
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
amfiteatras

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
asbestas

amic /aˈmik/ n masc
draugas
Que té amistat.

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
matuoti
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.

amistat /a.misˈtat/ n fem
draugystė
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
draugiškas

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnestija

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoll amolla amollada amollades amollam amollant amollar amollara amollaran amollarem amollaren amollares amollareu amollaria amollarien amollaries amollarà amollaràs amollaré amollaríem amollaríeu amollassen amollasses amollassin amollassis amollat amollats amollau amollava amollaven amollaves amolle amollem amollen amolles amollessen amollesses amollessin amollessis amolleu amolli amollin amollis amollo amollà amollàrem amollàreu amollàs amollàssem amollàsseu amollàssim amollàssiu amollàvem amollàveu amollés amolléssem amollésseu amolléssim amolléssiu amollí bal bal (1) occ sept val v
be
Afluixar, deixar anar a poc a poc.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
meilė
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
amperas

ampit /amˈpit/ n masc
palángė

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
platumas

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
platus
Que té unes mides grans en amplària.

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
butelis
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputacija

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amuletas

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
į viršų
En direcció de baix a un lloc més alt.

amuntegar /a.mun.teˈɣa/ /a.mun.teˈɣaɾ/ amuntega amuntegada amuntegades amuntegant amuntegar amuntegaran amuntegarem amuntegaren amuntegares amuntegareu amuntegaria amuntegarien amuntegaries amuntegarà amuntegaràs amuntegaré amuntegaríem amuntegaríeu amuntegat amuntegats amuntegava amuntegaven amuntegaves amuntego amuntegue amunteguem amunteguen amuntegues amunteguessen amunteguesses amunteguessin amunteguessis amuntegueu amuntegui amunteguin amunteguis amuntegués amunteguéssem amunteguésseu amunteguéssim amunteguéssiu amunteguí amuntegà amuntegàrem amuntegàreu amuntegàvem amuntegàveu occ sept v
kaũpas
Posar unes coses damunt d'altres.

amén /əˈmen/ Interjection
amen

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagrama

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
ananasas
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
eiti
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarchija

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarchizmas

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomija

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
peronas
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorietis
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorietis
Natural d’Andorra.

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
androidas

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
ančiukas

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
žiedas
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anellar /a.neˈʎa/ /a.neˈʎaɾ/ /ə.nəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anell anella anellada anellades anellam anellant anellar anellara anellaran anellarem anellaren anellares anellareu anellaria anellarien anellaries anellarà anellaràs anellaré anellaríem anellaríeu anellassen anellasses anellassin anellassis anellat anellats anellau anellava anellaven anellaves anelle anellem anellen anelles anellessen anellesses anellessin anellessis anelleu anelli anellin anellis anello anellà anellàrem anellàreu anellàs anellàssem anellàsseu anellàssim anellàssiu anellàvem anellàveu anellés anelléssem anellésseu anelléssim anelléssiu anellí bal bal (1) occ sept val v
skambinti

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
kampas
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicizmas
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
anglosaksų
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
anglosaksų
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Angliškai angliškai
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
senoji anglų kalba

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
unguriažuvės ungurys

anguila elèctrica n fem
elektrinis ungurys

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
skausmas

animació n fem
animacija

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
gyvūnas

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
vakar naktį
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
jubiliejus
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
gimtadienis
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anijonas

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
aneksija

anorèxia nerviosa n fem
anoreksija

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
nerimas

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
briedis
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antena
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

antibiòtic n masc
antibiotikas

antic /anˈtik/ antiga adj masc
senas
De molts anys i valuós per aquest motiu.
Vell.
Passat.

antic alumne n masc
abiturientas

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antikūnas

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
stibis

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
antineutronas

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemitizmas

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antologija

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antropocentrizmas

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologija

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
priešnuodis

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilopė

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonìmas
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
reklama
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
diktorius
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.

anus /ˈa.nus/ n masc
išangė

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
ančiuvis

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
metai
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
keliamieji metai

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
ėriukas

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analizė
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anekdotas

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemija

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anyžinė ožiažolė
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
Confit petit.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
bevardis
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ n masc
anonimas
Autor desconegut.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
išjungti
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

apagat /a.paˈɣat/ /ə.pəˈɣat/ adj masc
alpulys
Sense vigor, poc animat.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
vitrina
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

api n masc
salieras

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
bìtininkas

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
aplodismentai

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
paploti

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
programėlė

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apokalipsė

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apologitz apologitza apologitzada apologitzades apologitzam apologitzant apologitzar apologitzara apologitzaran apologitzarem apologitzaren apologitzares apologitzareu apologitzaria apologitzarien apologitzaries apologitzarà apologitzaràs apologitzaré apologitzaríem apologitzaríeu apologitzassen apologitzasses apologitzassin apologitzassis apologitzat apologitzats apologitzau apologitzava apologitzaven apologitzaves apologitze apologitzem apologitzen apologitzes apologitzessen apologitzesses apologitzessin apologitzessis apologitzeu apologitzi apologitzin apologitzis apologitzo apologitzà apologitzàrem apologitzàreu apologitzàs apologitzàssem apologitzàsseu apologitzàssim apologitzàssiu apologitzàvem apologitzàveu apologitzés apologitzéssem apologitzésseu apologitzéssim apologitzéssiu apologitzí bal bal (1) occ sept val v
atsiprašyti

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptozė

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
cechas

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
stulpas
Situar a l'aguait.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprecia apreciada apreciades apreciam apreciant apreciar apreciara apreciaran apreciarem apreciaren apreciares apreciareu apreciaria apreciarien apreciaries apreciarà apreciaràs apreciaré apreciaríem apreciaríeu apreciassen apreciasses apreciassin apreciassis apreciat apreciats apreciau apreciava apreciaven apreciaves aprecie apreciem aprecien aprecies apreciessen apreciesses apreciessin apreciessis aprecieu aprecii aprecio aprecià apreciàrem apreciàreu apreciàs apreciàssem apreciàsseu apreciàssim apreciàssiu apreciàvem apreciàveu apreciés apreciéssem apreciésseu apreciéssim apreciéssiu aprecií apreciï apreciïn apreciïs bal bal (1) occ sept val v
vertinti
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

apregonar /a.pɾe.ɣoˈna/ /a.pɾe.ɣoˈnaɾ/ /ə.pɾə.ɣoˈna/ /ə.pɾə.ɣuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apregon apregona apregonada apregonades apregonam apregonant apregonar apregonara apregonaran apregonarem apregonaren apregonares apregonareu apregonaria apregonarien apregonaries apregonarà apregonaràs apregonaré apregonaríem apregonaríeu apregonassen apregonasses apregonassin apregonassis apregonat apregonats apregonau apregonava apregonaven apregonaves apregone apregonem apregonen apregones apregonessen apregonesses apregonessin apregonessis apregoneu apregoni apregonin apregonis apregono apregonà apregonàrem apregonàreu apregonàs apregonàssem apregonàsseu apregonàssim apregonàssiu apregonàvem apregonàveu apregonés apregonéssem apregonésseu apregonéssim apregonéssiu apregoní bal bal (1) occ sept val v
paskandinti
Fer més pregon, aprofundir.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
išmokti

aprenent /a.pɾeˈnen/ /a.pɾeˈnent/ /ə.pɾəˈnen/ /ə.pɾəˈnent/ n masc
mokinys

apreuar /a.pɾeˈwa/ /a.pɾeˈwaɾ/ /ə.pɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apreu apreua apreuada apreuades apreuam apreuant apreuar apreuara apreuaran apreuarem apreuaren apreuares apreuareu apreuaria apreuarien apreuaries apreuarà apreuaràs apreuaré apreuaríem apreuaríeu apreuassen apreuasses apreuassin apreuassis apreuat apreuats apreuau apreuava apreuaven apreuaves apreue apreuem apreuen apreues apreuessen apreuesses apreuessin apreuessis apreueu apreui apreuin apreuis apreuo apreuà apreuàrem apreuàreu apreuàs apreuàssem apreuàsseu apreuàssim apreuàssiu apreuàvem apreuàveu apreués apreuéssem apreuésseu apreuéssim apreuéssiu apreuí bal bal (1) occ sept val v
pabrangti

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
sutikimas

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
patvirtinti
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.
išlaikyti
Rebre la qualificació d'aprovat en un examen, un curs, etc.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
maždaug

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyal apunyala apunyalada apunyalades apunyalam apunyalant apunyalar apunyalara apunyalaran apunyalarem apunyalaren apunyalares apunyalareu apunyalaria apunyalarien apunyalaries apunyalarà apunyalaràs apunyalaré apunyalaríem apunyalaríeu apunyalassen apunyalasses apunyalassin apunyalassis apunyalat apunyalats apunyalau apunyalava apunyalaven apunyalaves apunyale apunyalem apunyalen apunyales apunyalessen apunyalesses apunyalessin apunyalessis apunyaleu apunyali apunyalin apunyalis apunyalo apunyalà apunyalàrem apunyalàreu apunyalàs apunyalàssem apunyalàsseu apunyalàssim apunyalàssiu apunyalàvem apunyalàveu apunyalés apunyaléssem apunyalésseu apunyaléssim apunyaléssiu apunyalí bal bal (1) occ sept val v
badyti

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apaštalai

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
akvarelė

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akvariumas
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
tas
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
tas
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
tas
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquí /aˈki/ adv
čia
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
akvedukas

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
vandeningas sluoksnis

ara /ˈa.ɾa/ adv
dabar

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ n fem
arabizacija

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
plūgas

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
aramėjų kalba
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
voras
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
muitas

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
medis
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
krūmas

arc n masc
lankas
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
arka
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
vaivorykštė

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
archaizmas
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
archontas

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
arena
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
silkė
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
briauna

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
sidabras

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentinietiškas
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
argentinietis
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
molis

argó /ərˈɡo/ n masc
argonas

ari /ˈa.ɾi/ ària adj masc
arijas

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
ginklas
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
šaltasis ginklas

arma de destrucció massiva n fem
masinio naikinimo ginklas
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
šarvuotis

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
armatūra
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
apginkluoti
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
spinta

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
armėniškas armėnų

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
liemenė

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
kandis
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
arfa

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
harpūnas

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arkivyskupas

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
archeologija

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
kilpininkas
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
archeologas

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
architektas

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
architektūra
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
auskaras

arrambador /a.ram.baˈðo/ /a.ram.baˈðoɾ/ /ə.rəm.bəˈðo/ n masc
turėklas

arranjament /a.ran.d͡ʒaˈmen/ /a.ran.d͡ʒaˈment/ /ə.rən.ʒəˈmen/ /ə.rən.ʒəˈment/ n masc
išdėstymas

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
šaknis
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
kvadratinė šaknis

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
areštas

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
suimti

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
gimimas
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
atvykti
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ arrodoneix arrodoneixen arrodoneixes arrodoneixi arrodoneixin arrodoneixis arrodoneixo arrodonesc arrodonesqui arrodonesquin arrodonesquis arrodonia arrodonida arrodonides arrodonien arrodonies arrodoniguem arrodonigueu arrodonim arrodonint arrodonir arrodonira arrodoniran arrodonirem arrodoniren arrodonires arrodonireu arrodoniria arrodonirien arrodoniries arrodonirà arrodoniràs arrodoniré arrodoniríem arrodoniríeu arrodonisc arrodonisca arrodonisquen arrodonisques arrodonissen arrodonisses arrodonissin arrodonissis arrodonit arrodonits arrodoniu arrodonix arrodonixen arrodonixes arrodonixo arrodoní arrodoníem arrodoníeu arrodonírem arrodoníreu arrodonís arrodoníssem arrodonísseu arrodoníssim arrodoníssiu bal n-occ occ sept val v
suapvalintas
Fer rodona una cosa.
Completar a una forma més acabada.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
lietinimas

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arruín arruïna arruïnada arruïnades arruïnam arruïnant arruïnar arruïnara arruïnaran arruïnarem arruïnaren arruïnares arruïnareu arruïnaria arruïnarien arruïnaries arruïnarà arruïnaràs arruïnaré arruïnaríem arruïnaríeu arruïnassen arruïnasses arruïnassin arruïnassis arruïnat arruïnats arruïnau arruïnava arruïnaven arruïnaves arruïne arruïnem arruïnen arruïnes arruïnessen arruïnesses arruïnessin arruïnessis arruïneu arruïni arruïnin arruïnis arruïno arruïnà arruïnàrem arruïnàreu arruïnàs arruïnàssem arruïnàsseu arruïnàssim arruïnàssiu arruïnàvem arruïnàveu arruïnés arruïnéssem arruïnésseu arruïnéssim arruïnéssiu arruïní bal bal (1) occ sept val v
griauti
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arròs /aˈrɔs/ n masc
ryžiai

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsenas

art n
menas
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
amatas

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
amatininkas
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
artikelis
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
straipsnis
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
sąnarys
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
dirbtinis

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artilerija

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
menininkas artistas

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
osteoartritas

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
arterija
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
archipelagas salynas

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
archyvas
Lloc de conservació i consulta de documentació.
failas
Fitxer informàtic.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arxiu arxiv arxiva arxivada arxivades arxivam arxivant arxivar arxivara arxivaran arxivarem arxivaren arxivares arxivareu arxivaria arxivarien arxivaries arxivarà arxivaràs arxivaré arxivaríem arxivaríeu arxivassen arxivasses arxivassin arxivassis arxivat arxivats arxivau arxivava arxivaven arxivaves arxive arxivem arxiven arxives arxivessen arxivesses arxivessin arxivessis arxiveu arxivi arxivin arxivis arxivo arxivà arxivàrem arxivàreu arxivàs arxivàssem arxivàsseu arxivàssim arxivàssiu arxivàvem arxivàveu arxivés arxivéssem arxivésseu arxivéssim arxivéssiu arxiví bal bal (1) occ sept val v
archyvuoti

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
areolė
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ n masc
asas
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbestas

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
liftas

ase /ˈa.zə/ n masc
asilas
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfaltas

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
prieglauda
Lloc protegit per als perseguits.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
Azijos
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
Azijos
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
astma

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
dulkių siurblys

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
šiurkštus
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
repeticija
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
užpuolimas

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assalt assalta assaltada assaltades assaltam assaltant assaltar assaltara assaltaran assaltarem assaltaren assaltares assaltareu assaltaria assaltarien assaltaries assaltarà assaltaràs assaltaré assaltaríem assaltaríeu assaltassen assaltasses assaltassin assaltassis assaltat assaltats assaltau assaltava assaltaven assaltaves assalte assaltem assalten assaltes assaltessen assaltesses assaltessin assaltessis assalteu assalti assaltin assaltis assalto assaltà assaltàrem assaltàreu assaltàs assaltàssem assaltàsseu assaltàssim assaltàssiu assaltàvem assaltàveu assaltés assaltéssem assaltésseu assaltéssim assaltéssiu assaltí bal bal (1) occ sept val v
užpuolimas

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
užmušti

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
nužudymas

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
žmogžudys
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
džiovinti
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
ištroškęs
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
asertyvumas

assetjament sexual n masc
seksualinis priekabiavimas

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
asistentas

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
pagalba
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

ast /ˈast/ n masc
nerija

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
asteriskas

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroidas

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astroliabija
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologija

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronautas

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomija

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronomas

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
ataka
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
atakuoti
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atarantar /a.ta.ɾanˈta/ /a.ta.ɾanˈtaɾ/ /ə.tə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ataranta atarantada atarantades atarantant atarantar atarantara atarantaran atarantarem atarantaren atarantares atarantareu atarantaria atarantarien atarantaries atarantarà atarantaràs atarantaré atarantaríem atarantaríeu atarantassen atarantasses atarantat atarantats atarantava atarantaven atarantaves atarante atarantem ataranten atarantes atarantessen atarantesses atarantessin atarantessis ataranteu ataranti atarantin atarantis ataranto atarantà atarantàrem atarantàreu atarantàssem atarantàsseu atarantàvem atarantàveu atarantés atarantéssem atarantésseu atarantéssim atarantéssiu atarantí occ sept val val (1) v
juokdarys
(barceloní) Bullir en el cap idees impossibles.

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ adj masc
oranžinis

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateizmas

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atempt atempta atemptada atemptades atemptam atemptant atemptar atemptara atemptaran atemptarem atemptaren atemptares atemptareu atemptaria atemptarien atemptaries atemptarà atemptaràs atemptaré atemptaríem atemptaríeu atemptassen atemptasses atemptassin atemptassis atemptat atemptats atemptau atemptava atemptaven atemptaves atempte atemptem atempten atemptes atemptessen atemptesses atemptessin atemptessis atempteu atempti atemptin atemptis atempto atemptà atemptàrem atemptàreu atemptàs atemptàssem atemptàsseu atemptàssim atemptàssiu atemptàvem atemptàveu atemptés atemptéssem atemptésseu atemptéssim atemptéssiu atemptí bal bal (1) occ sept val v
pasikėsinimas

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
dėmesys
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
nusileisti

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
ateistas

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlasas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atletas

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosfera
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atordiment /a.tor.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈment/ /ə.toɾ.ðiˈment/ /ə.tur.diˈmen/ /ə.tur.ðiˈmen/ n masc
svaiginimas

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
apiplėšti
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ atragueren atragueres atraguessen atraguesses atraguessin atraguessis atragué atraguérem atraguéreu atragués atraguéssem atraguésseu atraguéssim atraguéssiu atraguí atraiem atraient atraieu atrauran atraurem atraureu atrauria atraurien atrauries atraurà atrauràs atrauré atrauríem atrauríeu atrec atrega atreguem atreguen atregues atregueu atregui atreguin atreguis atreia atreien atreies atreim atreis atret atreta atretes atrets atreu atreuen atreure atreus atrèiem atrèieu bal v
pritraukti

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrofia atrofiada atrofiades atrofiam atrofiant atrofiar atrofiara atrofiaran atrofiarem atrofiaren atrofiares atrofiareu atrofiaria atrofiarien atrofiaries atrofiarà atrofiaràs atrofiaré atrofiaríem atrofiaríeu atrofiassen atrofiasses atrofiassin atrofiassis atrofiat atrofiats atrofiau atrofiava atrofiaven atrofiaves atrofie atrofiem atrofien atrofies atrofiessen atrofiesses atrofiessin atrofiessis atrofieu atrofii atrofio atrofià atrofiàrem atrofiàreu atrofiàs atrofiàssem atrofiàsseu atrofiàssim atrofiàssiu atrofiàvem atrofiàveu atrofiés atrofiéssem atrofiésseu atrofiéssim atrofiéssiu atrofií atrofiï atrofiïn atrofiïs bal bal (1) occ sept val v
atrofuoti

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrofija

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
taupyti
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
sustabdyti
Detenir, fer parar.
taupyti
(esports de pilota) Interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
kovos kirvis
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
apči

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
gagatas

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
asegajus
Llança o dard petit.

atzur /əˈd͡zur/ n masc
dangaus mėlyna

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
pranašiškas ženklas

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
klasė

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
aušrelė

auró blanc n masc
trakinis klevas
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
australietis
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
australietis
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
austriškas
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
austras austrė
Habitant d'Àustria

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiografija

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
autobusas

autobús escolar n masc
mokyklinis autobusas

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
savitvarda

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automatinis

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomija

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
automagistralė autostrada

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
autorius

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritarinis

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
autoritarizmas

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
autoritetas

autovia /ˌaw.toˈvi.a/ /ˌaw.toˈvi.ə/ /ˌaw.toˈβi.a/ /ˌaw.tuˈvi.ə/ /ˌaw.tuˈβi.ə/ n fem
greitkelis

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autokratas

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autografas

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
automatas

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autopsija

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
dilbis

avantpassat /aˌvam.paˈsat/ /aˌβam.paˈsat/ /əˌvam.pəˈsat/ n masc
protėvis

avançada /a.vanˈsa.ða/ /a.βanˈsa.ða/ /ə.vənˈsa.ðə/ /ə.βənˈsa.ðə/ n fem
žvalgas
Partida que marxa una certa distància més endavant, especialment una partida de soldats respecte al gros de l'exèrcit.

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
riešutas

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
ateitis
Temps futur, esdevenidor.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
nuotykis
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
progresas
Millora respecte d'una situació anterior.

averrir /a.veˈriɾ/ /a.βeˈri/ /ə.vəˈri/ /ə.βəˈri/ averreix averreixen averreixes averreixi averreixin averreixis averreixo averresc averresqui averresquin averresquis averria averrida averrides averrien averries averriguem averrigueu averrim averrint averrir averrira averriran averrirem averriren averrires averrireu averriria averririen averriries averrirà averriràs averriré averriríem averriríeu averrisc averrisca averrisquen averrisques averrissen averrisses averrissin averrissis averrit averrits averriu averrix averrixen averrixes averrixo averrí averríem averríeu averrírem averríreu averrís averríssem averrísseu averríssim averríssiu bal n-occ occ sept val v
apklotas

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
kėnis

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
senelis diedukas
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
aviacija

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
greitai

avinagrar /a.vi.naˈɣɾaɾ/ /a.βi.naˈɣɾa/ /ə.vi.nəˈɣɾa/ /ə.βi.nəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinagr avinagra avinagrada avinagrades avinagram avinagrant avinagrar avinagrara avinagraran avinagrarem avinagraren avinagrares avinagrareu avinagraria avinagrarien avinagraries avinagrarà avinagraràs avinagraré avinagraríem avinagraríeu avinagrassen avinagrasses avinagrassin avinagrassis avinagrat avinagrats avinagrau avinagrava avinagraven avinagraves avinagre avinagrem avinagren avinagres avinagressen avinagresses avinagressin avinagressis avinagreu avinagri avinagrin avinagris avinagro avinagrà avinagràrem avinagràreu avinagràs avinagràssem avinagràsseu avinagràssim avinagràssiu avinagràvem avinagràveu avinagrés avinagréssem avinagrésseu avinagréssim avinagréssiu avinagrí bal bal (1) occ sept val v
rūgštumas

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
alėja

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
lėktuvas

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
nuobodis

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
abortas

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
šiandien
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avestos kalba

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
įspėjimas
Acció i efecte d'avisar, advertiment.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
aksioma

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
aksonas

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
izoliatorius

aücar /a.uˈka/ /a.uˈkaɾ/ /ə.uˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aüc aüca aücada aücades aücam aücant aücar aücara aücaran aücarem aücaren aücares aücareu aücaria aücarien aücaries aücarà aücaràs aücaré aücaríem aücaríeu aücassen aücasses aücassin aücassis aücat aücats aücau aücava aücaven aücaves aüco aücà aücàrem aücàreu aücàs aücàssem aücàsseu aücàssim aücàssiu aücàvem aücàveu aüque aüquem aüquen aüques aüquessen aüquesses aüquessin aüquessis aüqueu aüqui aüquin aüquis aüqués aüquéssem aüquésseu aüquéssim aüquéssiu aüquí bal bal (1) occ sept val v
štiš!
Fer fugir amb crits.

aüixar /a.ujˈʃa/ /a.ujˈʃaɾ/ /a.uˈʃa/ /ə.uˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aüixa aüixada aüixades aüixant aüixar aüixara aüixaran aüixarem aüixaren aüixares aüixareu aüixaria aüixarien aüixaries aüixarà aüixaràs aüixaré aüixaríem aüixaríeu aüixassen aüixasses aüixat aüixats aüixava aüixaven aüixaves aüixe aüixem aüixen aüixes aüixessen aüixesses aüixeu aüixo aüixà aüixàrem aüixàreu aüixàssem aüixàsseu aüixàvem aüixàveu aüixés aüixéssem aüixésseu aüixí occ val val (1) v
štiš!

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
menkė

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bačata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
bacila

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakterija

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
žiovulys
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
žiovauti

badia /baˈði.a/ n fem
įlanka

bagra nassuda n fem
strepetys

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
uoga

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
durtuvas

baix /ˈbajʃ/ adj masc
žemas
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
žemas
A poca altura.

baix elèctric n masc
bosinė gitara

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
atsisiųsti
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixest /bajˈʃest/ /baˈʃest/ /bəˈʃest/ n masc
dauba

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
baškirų kalba
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
baškirų kalba
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
baškirų baškirų kalba
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
kulka
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
baladė

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaika

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
svarstyklės
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balbotejar /baɫ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βo.teˈd͡ʒa/ /baɫ.βo.teˈʒa/ /bəɫ.bo.təˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.təˈʒa/ /bəɫ.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbotege balbotegem balbotegen balboteges balbotegessen balbotegesses balbotegessin balbotegessis balbotegeu balbotegi balbotegin balbotegis balbotegés balbotegéssem balbotegésseu balbotegéssim balbotegéssiu balbotegí balboteig balboteja balbotejada balbotejades balbotejam balbotejant balbotejar balbotejara balbotejaran balbotejarem balbotejaren balbotejares balbotejareu balbotejaria balbotejarien balbotejaries balbotejarà balbotejaràs balbotejaré balbotejaríem balbotejaríeu balbotejassen balbotejasses balbotejassin balbotejassis balbotejat balbotejats balbotejau balbotejava balbotejaven balbotejaves balbotejo balbotejà balbotejàrem balbotejàreu balbotejàs balbotejàssem balbotejàsseu balbotejàssim balbotejàssiu balbotejàvem balbotejàveu occ sept val v
babaliuoti

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
balkanai
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
balkanai
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balkonas

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
banginis
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
kuprotasis banginis

balena grisa n fem
pilkieji banginiai

ball /ˈbaʎ/ n masc
šokis

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
šokti

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
arbaletas
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
Beludžių kalba

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balistinis

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balistika

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
kamuolys
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambukas

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banalus

banana /baˈna.na/ n fem
bananas

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
suolas
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
bankas
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
pùsė
(esports de pilota) Cadascun dels dos costats d'un camp de joc, delimitats per les línies de banda.
raištis
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
vėliava
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
banditas
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
bandonija

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandūra

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
bandža

bany n masc
vonia
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
ragas
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bany banya banyada banyades banyam banyant banyar banyara banyaran banyarem banyaren banyares banyareu banyaria banyarien banyaries banyarà banyaràs banyaré banyaríem banyaríeu banyassen banyasses banyassin banyassis banyat banyats banyau banyava banyaven banyaves banye banyem banyen banyes banyessen banyesses banyessin banyessis banyeu banyi banyin banyis banyo banyà banyàrem banyàreu banyàs banyàssem banyàsseu banyàssim banyàssiu banyàvem banyàveu banyés banyéssem banyésseu banyéssim banyéssiu banyí occ sept val v
maudytis

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
vonia

banyes /ˈba.ɲes/ /ˈba.ɲəs/ n fem
perskirtas, perpjautas, perkirptas, perkąstas

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
krikštas
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

bar /ˈbar/ n masc
baras
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
malka
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
turėklas

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
pigus
De poc preu.

baratar /ba.ɾaˈta/ /ba.ɾaˈtaɾ/ /bə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barat barata baratada baratades baratam baratant baratar baratara barataran baratarem barataren baratares baratareu barataria baratarien barataries baratarà barataràs barataré barataríem barataríeu baratassen baratasses baratassin baratassis baratat baratats baratau baratava barataven barataves barate baratem baraten barates baratessen baratesses baratessin baratessis barateu barati baratin baratis barato baratà baratàrem baratàreu baratàs baratàssem baratàsseu baratàssim baratàssiu baratàvem baratàveu baratés baratéssem baratésseu baratéssim baratéssiu baratí occ sept val v
birža

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
barzda
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
barbakanas
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarizmas
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
smakras
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
valtis
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
baris

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
barionas

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
chalatas

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronienė

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
baronija
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

barraca /baˈra.ka/ n fem
lūšna
Cabana rústica per a resguardar-s’hi transitòriament.
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
ešerys
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
skrybėlė
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
kvartalas
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barikada

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
Smurfas
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometras

baró /baˈɾo/ n masc
baronas
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
turgus
Mercat públic del Pròxim Orient.

basc adj masc
Baskiškai
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Baskai
Habitant del País Basc
Baskiškai
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

bascular /bas.kuˈɫa/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bascul bascula basculada basculades basculam basculant bascular basculara bascularan bascularem bascularen basculares basculareu bascularia bascularien bascularies bascularà bascularàs bascularé bascularíem bascularíeu basculassen basculasses basculassin basculassis basculat basculats basculau basculava basculaven basculaves bascule basculem basculen bascules basculessen basculesses basculessin basculessis basculeu basculi basculin basculis basculo basculà basculàrem basculàreu basculàs basculàssem basculàsseu basculàssim basculàssiu basculàvem basculàveu basculés basculéssem basculésseu basculéssim basculéssiu basculí occ sept val v
tekėti
(handbol) Desplaçar-se, dos o més defensors, cap a la zona on es juga la pilota.

base de dades n fem
duomenų bazė

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
krepšinis

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
balutė
Capa de líquid vessat al terra.

bassetja /baˈse.d͡ʒa/ /bəˈsə.d͡ʒə/ /bəˈsɛ.d͡ʒə/ n fem
svaidyklė

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
pastoliai

bastó /basˈto/ n masc
lazda
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.
kuoka
(golf) Instrument consistent en una barra de flexibilitat variable i en un element de més superfície fixat en un dels extrems, que s'utilitza per a colpejar la bola.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
bazilika

batada de vol n fem
skrydis

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
mūšis
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
bataljonas

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
baterija
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
akumuliatorius
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
grumtynės
Acte de batre’s a cops.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
dirigento lazdelė

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
abiturientas
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
abitūra
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bavaras
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bebè /beˈbe/ n masc
kūdikis

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
snapas
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
slanka
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
beržas
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
gėrimas
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
makštis
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
beisbolas

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
baltarusių
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
baltarusis
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
baltarusių
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
belgas
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bell bella adj masc
gražus
Relatiu a la bellesa.
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
grožis

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
baltasis delfinas

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bintas

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
kvailys
Persona de poca intel·ligència.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
bengalų kalba
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bengalų kalba
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.

benjamí /beɲ.d͡ʒaˈmi/ /bəɲ.ʒəˈmi/ n masc
kariūnas

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
benzinas

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berilis

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berklis

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berlinietis
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
karpa

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
pabučiuoti

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
prosenelis

bescanviar /bes.kam.biˈa/ /bes.kaɱ.viˈaɾ/ /bəs.kəm.biˈa/ /bəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanvia bescanviada bescanviades bescanviant bescanviar bescanviara bescanviaran bescanviarem bescanviaren bescanviares bescanviareu bescanviaria bescanviarien bescanviaries bescanviarà bescanviaràs bescanviaré bescanviaríem bescanviaríeu bescanviassen bescanviasses bescanviat bescanviats bescanviava bescanviaven bescanviaves bescanvie bescanviem bescanvien bescanvies bescanviessen bescanviesses bescanviessin bescanviessis bescanvieu bescanvio bescanvià bescanviàrem bescanviàreu bescanviàssem bescanviàsseu bescanviàvem bescanviàveu bescanviés bescanviéssem bescanviésseu bescanviéssim bescanviéssiu bescanvií bescanviï bescanviïn bescanviïs occ sept val val (1) v
birža

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
kaklas

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
biskvitas
Galeta o pa cuit per duplicat.

besllum /bezˈʎum/ /bəzˈʎum/ n masc
šviestuvas

bessó /beˈso/ n masc
dvynys
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
galvìjai

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
gerti

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
biblioteka
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
bibliotekininkas

bici /ˈbi.si/ n fem
dviratis

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
dviratis
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bifurc bifurca bifurcada bifurcades bifurcam bifurcant bifurcar bifurcara bifurcaran bifurcarem bifurcaren bifurcares bifurcareu bifurcaria bifurcarien bifurcaries bifurcarà bifurcaràs bifurcaré bifurcaríem bifurcaríeu bifurcassen bifurcasses bifurcassin bifurcassis bifurcat bifurcats bifurcau bifurcava bifurcaven bifurcaves bifurco bifurcà bifurcàrem bifurcàreu bifurcàs bifurcàssem bifurcàsseu bifurcàssim bifurcàssiu bifurcàvem bifurcàveu bifurque bifurquem bifurquen bifurques bifurquessen bifurquesses bifurquessin bifurquessis bifurqueu bifurqui bifurquin bifurquis bifurqués bifurquéssem bifurquésseu bifurquéssim bifurquéssiu bifurquí occ sept val v
dvišakuma

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobija

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
biliardas

billó /biˈʎo/ n masc
bilonas

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biologinė įvairovė

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografija

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologija
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
ekologiškas

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Biotechnologija

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikinis
Banyador femení de dues peces.

bis /ˈbis/ n masc
bisas
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisar /biˈza/ /biˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bis bisa bisada bisades bisam bisant bisar bisara bisaran bisarem bisaren bisares bisareu bisaria bisarien bisaries bisarà bisaràs bisaré bisaríem bisaríeu bisassen bisasses bisassin bisassis bisat bisats bisau bisava bisaven bisaves bise bisem bisen bises bisessen bisesses bisessin bisessis biseu bisi bisin bisis biso bisà bisàrem bisàreu bisàs bisàssem bisàsseu bisàssim bisàssiu bisàvem bisàveu bisés biséssem bisésseu biséssim biséssiu bisí occ sept val v
pakartot!

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
vyskupas
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bismut n masc
bismutas

bistec /bisˈtɛk/ n masc
bifštekas

bisó /biˈzo/ n masc
stumbras

bit /ˈbit/ n masc
bitas

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
kėglis
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
banknotas
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
baltas balta
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
balta baltas
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc de closca d'ou /ˈbɫaŋ.dəˌkɫɔs.kəˈðɔw/ n masc
kiaušinio lukštas

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
plūstis

blat n masc
kviečiai
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
kukuruzas

blau adj masc
mėlynas mėlyna

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
dagtis
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blind blinda blindada blindades blindam blindant blindar blindara blindaran blindarem blindaren blindares blindareu blindaria blindarien blindaries blindarà blindaràs blindaré blindaríem blindaríeu blindassen blindasses blindassin blindassis blindat blindats blindau blindava blindaven blindaves blinde blindem blinden blindes blindessen blindesses blindessin blindessis blindeu blindi blindin blindis blindo blindà blindàrem blindàreu blindàs blindàssem blindàsseu blindàssim blindàssiu blindàvem blindàveu blindés blindéssem blindésseu blindéssim blindéssiu blindí occ sept val v
apsauga

blog n masc
blogas

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blokada
Acció de bloquejar.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
geras
Ple de bondat.
De qualitat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
burna
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

boccia n fem
Bočia

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
beprotybė

bohri n masc
boris

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
buja

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
bajorai

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boikotas

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
beprotis

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
migla rūkas
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirina /bojˈɾi.na/ /bojˈɾi.nə/ /bujˈɾi.nə/ n fem
ūkana

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
buksmedis

bol n masc
dubuo
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
kamuolys

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
kamuolys
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
grybas
Fong, floridura.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
sauskelnės

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
plunksna

bomba /ˈbom.ba/ n fem
pompa
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
bomba
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardavimas

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
bombarduoti
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
gaisrininkas

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lemputė

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
burbulas
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombollege bombollegem bombollegen bombolleges bombollegessen bombollegesses bombollegessin bombollegessis bombollegeu bombollegi bombollegin bombollegis bombollegés bombollegéssem bombollegésseu bombollegéssim bombollegéssiu bombollegí bombolleig bombolleja bombollejada bombollejades bombollejam bombollejant bombollejar bombollejara bombollejaran bombollejarem bombollejaren bombollejares bombollejareu bombollejaria bombollejarien bombollejaries bombollejarà bombollejaràs bombollejaré bombollejaríem bombollejaríeu bombollejassen bombollejasses bombollejassin bombollejassis bombollejat bombollejats bombollejau bombollejava bombollejaven bombollejaves bombollejo bombollejà bombollejàrem bombollejàreu bombollejàs bombollejàssem bombollejàsseu bombollejàssim bombollejàssiu bombollejàvem bombollejàveu occ sept val v
burbulas

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
pralinas

bon /ˈbɔn/ adj masc
geras
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
Linksmų Kalėdų

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
Linksmų Šv. Kalėdų ir Laimingų Naujųjų Metų!

bon dia Interjection
laba diena

bon vespre Interjection
labas vakaras

bona nit Interjection
labanaktis labos nakties

bona tarda Interjection
laba diena

bondat /bonˈdat/ /bunˈdat/ n fem
gerumas

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
gražus

boquir /boˈki/ /boˈkiɾ/ /buˈki/ bal boqueix boqueixen boqueixes boqueixi boqueixin boqueixis boqueixo boquesc boquesqui boquesquin boquesquis boquia boquida boquides boquien boquies boquiguem boquigueu boquim boquint boquir boquira boquiran boquirem boquiren boquires boquireu boquiria boquirien boquiries boquirà boquiràs boquiré boquiríem boquiríeu boquisc boquisca boquisquen boquisques boquissen boquisses boquissin boquissis boquit boquits boquiu boquix boquixen boquixes boquixo boquí boquíem boquíeu boquírem boquíreu boquís boquíssem boquísseu boquíssim boquíssiu n-occ occ sept val v
apklotas

bor n masc
boras

borbollar /bor.βoˈʎa/ /boɾ.boˈʎa/ /boɾ.boˈʎaɾ/ /boɾ.βoˈʎa/ /bur.buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. borbolla borbollada borbollades borbollant borbollar borbollara borbollaran borbollarem borbollaren borbollares borbollareu borbollaria borbollarien borbollaries borbollarà borbollaràs borbollaré borbollaríem borbollaríeu borbollassen borbollasses borbollat borbollats borbollava borbollaven borbollaves borbolle borbollem borbollen borbolles borbollessen borbollesses borbollessin borbollessis borbolleu borbolli borbollin borbollis borbollo borbollà borbollàrem borbollàreu borbollàssem borbollàsseu borbollàvem borbollàveu borbollés borbolléssem borbollésseu borbolléssim borbolléssiu borbollí occ sept val val (1) v
burbulas
Un líquid, fer borbolls, fer bombolles en la superfície.

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bord borda bordada bordades bordam bordant bordar bordara bordaran bordarem bordaren bordares bordareu bordaria bordarien bordaries bordarà bordaràs bordaré bordaríem bordaríeu bordassen bordasses bordassin bordassis bordat bordats bordau bordava bordaven bordaves borde bordem borden bordes bordessen bordesses bordessin bordessis bordeu bordi bordin bordis bordo bordà bordàrem bordàreu bordàs bordàssem bordàsseu bordàssim bordàssiu bordàvem bordàveu bordés bordéssem bordésseu bordéssim bordéssiu bordí occ sept val v
loti

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
kamanė
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

born /ˈborn/ /ˈbɔrn/ n masc
skambinti
En electricitat, cadascun dels contactes destinats a ser connectats a un circuit o aparell per tal transferir o rebre d'aquest corrent elèctric, especialment els dels generadors elèctrics.
Recinte on, a l'edat mitjana, es celebraven torneigs entre cavallers.

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
agurklė

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
birža

bosc n masc
miškas

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
bosniškas
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
bosnis
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
bosnių kalba
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
krepšys
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
bozonas

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
batas
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
kubilius
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
parduotuvė

botiguer /bo.tiˈɣe/ /bo.tiˈɣeɾ/ /bu.tiˈɣe/ n masc
pardavėja

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
budelis

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
botanika
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botanika

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
saga mygtukas

bou n masc
jautis
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
boulingas
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boksas

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
tešmuo

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
klynas
Obertura de davant dels pantalons.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
šaka
Divisió del tronc d'un arbre.

brandi /ˈbɾan.di/ n masc
brendis

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
susigaudyti

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
kaitra

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
brazilas
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
brazilas
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

braç n masc
ranka
(anatomia) Extremitat superior del cos.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
korys

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
lopšys
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretó n masc
Bretonų
Natural de la Bretanya.
bretonų Bretonų
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

bri /ˈbɾi/ n masc
žolelė

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
kamanos
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
ryškus
Que brilla.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
šviesti

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
vėjelis
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
britiškas

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
išsiuvinėti

broida /ˈbɾɔj.ða/ /ˈbɾɔj.ðɔ/ /ˈbɾɔj.ðə/ n fem
diẽmedis

brom n masc
bromas

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
juokas
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronza

brosta /ˈbɾos.ta/ /ˈbɾos.tə/ /ˈbɾɔs.ta/ /ˈbɾɔs.tə/ n fem
susigaudyti
Conjunt de brots més tendres d’un arbre o d’un arbust.

brou /ˈbɾɔw/ n masc
sultinys

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
rudas
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
ragana
Dona que practica bruixeria.

brut bruta adj masc
bjaurus
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.

brut adv
bjaurus
Amb brutícia.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
žvėriškas
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

buc /ˈbuk/ n masc
sveika
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

budell n masc
žarnos

bufanda /buˈfan.da/ n fem
šãlikas

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
pusti
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
antausis

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
skalbykla

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
žvakė

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
strėlinė
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
žvaigždūnė
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
tuščias
Dit d'un objecte que no conté res visible.

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
virti

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
bulimija

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
bumerangas

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
buržuazija

burjar /burˈd͡ʒa/ /burˈʒa/ /buɾˈd͡ʒa/ /buɾˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. burge burgem burgen burges burgessen burgesses burgessin burgessis burgeu burgi burgin burgis burgés burgéssem burgésseu burgéssim burgéssiu burgí burja burjada burjades burjant burjar burjara burjaran burjarem burjaren burjares burjareu burjaria burjarien burjaries burjarà burjaràs burjaré burjaríem burjaríeu burjassen burjasses burjat burjats burjava burjaven burjaves burjo burjà burjàrem burjàreu burjàssem burjàsseu burjàvem burjàveu occ sept val val (1) v
žievė

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
biurokratija

bus n masc
autobusas
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
naras
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
adata
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

bust /ˈbust/ n masc
biustas

butaca /buˈta.ka/ /buˈta.kə/ n fem
fotelis

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bulius
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
kišenė
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
baitas

bàdminton n masc
badmintonas

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balzamas

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
Baltijos

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
tomas

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbarai

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
žvėris

bé adv
gerai
Correcte, fet de bona manera.

bòlid /ˈbɔ.ɫit/ n masc
bolidas
Automòbil de curses de velocitat.

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
statinė
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
buivolas

búlgar n masc
bulgarų bulgariškai
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
pašto dėžutė

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
lūšna

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
kabaretas

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
plaukai
Pèl del cap.

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
stirna

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
kabelis

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
ožka ožys
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
oželis

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
mažasis kragas

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
šūdas
(infantil) Cosa menyspreable, en general que no s'ha de tocar.
(col·loquial) Objecte sense qualitat.
nesąmanė
(col·loquial) Situació, context, sentiment o cosa desagradable o odiosa.
(col·loquial) Residus, escombraries, brutícia.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
kakava
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
valgomasis arachis

cacera /kaˈse.ɾa/ /kəˈse.ɾə/ n fem
medžioklė
Partida que fa una sortida de caça.

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktusas

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
kiekvienas

cadascun /ka.ðasˈkun/ adj masc
kiekviena

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
grandinė
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
dagilis

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
kėdė
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
kadmis

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
lavonas negyvėlis

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
kofeinas

cafè n masc
kava
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagalló /ka.ɣaˈʎo/ /kə.ɣəˈjo/ /kə.ɣəˈʎo/ n masc
nesąmanė
Excrement compacte i petit de forma arrodonida.

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
kakoti šikti

caiac /kaˈjak/ n masc
kajakas

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
dėžė
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

calabrot /ka.ɫaˈbɾɔt/ /kə.ɫəˈβɾɔt/ n masc
telegrama

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
stalčius

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
kalmaras

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
kruša

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cal cala calada calades calam calant calar calara calaran calarem calaren calares calareu calaria calarien calaries calarà calaràs calaré calaríem calaríeu calassen calasses calassin calassis calat calats calau calava calaven calaves cale calem calen cales calessen calesses calessin calessis caleu cali calin calis calo calà calàrem calàreu calàs calàssem calàsseu calàssim calàssiu calàvem calàveu calés caléssem calésseu caléssim caléssiu calí occ sept val v
išmirkyti
Penetrar un líquid travessant un cos.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
kaukolė

calb /ˈkaɫp/ adj masc
plikas

calci n masc
kalcis

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
kalcitas

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
kalkuliatorius skaičiuotuvas

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
apskaičiuoti

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
šildymas

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalendorius

calendari gregorià n masc
grigaliaus kalendorius

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
karštas
De temperatura elevada.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
šaltis

calibre /kaˈɫi.bɾe/ /kəˈɫi.βɾə/ n masc
kalibras

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
kalifas

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
kalifornis

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) call calla callada callades callam callant callar callara callaran callarem callaren callares callareu callaria callarien callaries callarà callaràs callaré callaríem callaríeu callassen callasses callassin callassis callat callats callau callava callaven callaves calle callem callen calles callessen callesses callessin callessis calleu calli callin callis callo callà callàrem callàreu callàs callàssem callàsseu callàssim callàssiu callàvem callàveu callés calléssem callésseu calléssim calléssiu callí occ sept val v
nutilk
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

callat /kaˈʎat/ /kəˈʎat/ adj masc
ramus

calma /ˈkaɫ.ma/ /ˈkaɫ.mə/ n fem
ramus
Sensació de tranquil·litat.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
šiluma
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
šilta

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kaligrafija

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
kelnaitės
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
avalynė

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
apatiniai

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
šmeižtas

cama /ˈka.ma/ n fem
koja
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
chameleonas

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
ramunėlių arbata

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
bendražygis
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
kambarys

cambrada /kamˈbɾa.ða/ /kəmˈbɾa.ðə/ n fem
bendrabutis

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
padavėjas
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
kupranugaris
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
eiti

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
marškiniai
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
sunkvežimis
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
laukas
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
aikštė
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp interior n masc
daimantas

campament n masc
stovykla

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
varpas

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
kampanija

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
valstietis

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
čempionatas

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
čempionas

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
kamufliažas

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
gemzė
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
kelias

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
kanadietiškas kanadiečių
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
kanalas
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canari n masc
kanarėlė
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
kancleris

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
žvakė

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
kandidatas

canell /kaˈneʎ/ n masc
riešas

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
žvakidė

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
kengūra
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
ateinanti auklė vaikų prižiūrėtoja
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canilla /kaˈni.ʎa/ /kəˈni.ʎə/ n fem
pakuoti

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
vamzdis

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
bekonas
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
nuovargis

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
pavargęs

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
dainininkas

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
dainininkas

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
dainuoti
Produir música amb la veu.

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
valgykla
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
kampas
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
dainininkas
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

cantó /kanˈto/ /kənˈto/ n masc
ašmenys

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
grąža
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
keistis
Modificar, fer diferent, variar.

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
paprastoji nendrė
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
cinamonas
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
daina
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
lopšinė

canó /kaˈno/ n masc
patranka
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

canós /kaˈnos/ /kəˈnos/ adj masc
žilas

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
chaosas

cap n masc
galva
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap de setmana n masc
savaitgalis

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
sluoksnis
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
gebėjimas
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capbussó /kab.buˈso/ /kəb.buˈso/ n masc
nardymas

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
koplyčia

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
kunigas
Sacerdot titular d'una capellania.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
buožgalvis
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
kapiliaras
(anatomia) vas capil·lar

capissar /ka.piˈsa/ /ka.piˈsaɾ/ /kə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capissa capissada capissades capissant capissar capissara capissaran capissarem capissaren capissares capissareu capissaria capissarien capissaries capissarà capissaràs capissaré capissaríem capissaríeu capissassen capissasses capissat capissats capissava capissaven capissaves capisse capissem capissen capisses capissessen capissesses capissessin capissessis capisseu capissi capissin capissis capisso capissà capissàrem capissàreu capissàssem capissàsseu capissàvem capissàveu capissés capisséssem capissésseu capisséssim capisséssiu capissí occ val val (1) v
suprasti
(intransitiu) Saber comprendre, pensar-hi, veure-ho.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
sostinė
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
kapitalizmas

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
kapitelis

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitul capitula capitulada capitulades capitulam capitulant capitular capitulara capitularan capitularem capitularen capitulares capitulareu capitularia capitularien capitularies capitularà capitularàs capitularé capitularíem capitularíeu capitulassen capitulasses capitulassin capitulassis capitulat capitulats capitulau capitulava capitulaven capitulaves capitule capitulem capitulen capitules capitulessen capitulesses capitulessin capitulessis capituleu capituli capitulin capitulis capitulo capitulà capitulàrem capitulàreu capitulàs capitulàssem capitulàsseu capitulàssim capitulàssiu capitulàvem capitulàveu capitulés capituléssem capitulésseu capituléssim capituléssiu capitulí occ sept val v
kapituliuoti
(intransitiu) En una disputa, rendir-se, donar-se per vençut.

capità /ka.piˈta/ n masc
kapitonas

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
pumpuras
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caponar /ka.poˈna/ /ka.poˈnaɾ/ /kə.poˈna/ /kə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capon capona caponada caponades caponam caponant caponar caponaran caponarem caponaren caponares caponareu caponaria caponarien caponaries caponarà caponaràs caponaré caponaríem caponaríeu caponassen caponasses caponassin caponassis caponat caponats caponau caponava caponaven caponaves capone caponem caponen capones caponessen caponesses caponessin caponessis caponeu caponi caponin caponis capono caponà caponàrem caponàreu caponàs caponàssem caponàsseu caponàssim caponàssiu caponàvem caponàveu caponés caponéssem caponésseu caponéssim caponéssiu caponí occ sept v
mindyti
Cobrir el mascle d’aviram a la femella.

capsa /ˈkap.sa/ n fem
dėžė

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
elgeta

captenir-se /ˌkap.teˈniɾ.se/ /ˌkap.tə.nirˈsə/ /ˌkap.təˈnir.sə/ /ˌkap.təˈniɾ.sə/ bal captenc captendran captendrem captendreu captendria captendrien captendries captendrà captendràs captendré captendríem captendríeu captenen captenguda captengudes captenguem captengueren captengueres captenguessin captenguessis captengueu captengui captenguin captenguis captengut captenguts captengué captenguérem captenguéreu captengués captenguéssim captenguéssiu captenguí captenia captenien captenies captenim captenint captenir capteniu captens capteníem capteníeu captinc captindran captindrem captindreu captindria captindrien captindries captindrà captindràs captindré captindríem captindríeu captinga captinguda captingudes captinguem captinguen captinguera captingueren captingueres captingues captinguessen captinguesses captinguessin captinguessis captingueu captingui captinguin captinguis captingut captinguts captingué captinguérem captinguéreu captingués captinguéssem captinguésseu captinguéssim captinguéssiu captinguí capté captén captín occ val v
elgtis

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
belaisvis

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captur captura capturada capturades capturam capturant capturar capturara capturaran capturarem capturaren capturares capturareu capturaria capturarien capturaries capturarà capturaràs capturaré capturaríem capturaríeu capturassen capturasses capturassin capturassis capturat capturats capturau capturava capturaven capturaves capture capturem capturen captures capturessen capturesses capturessin capturessis captureu capturi capturin capturis capturo capturà capturàrem capturàreu capturàs capturàssem capturàsseu capturàssim capturàssiu capturàvem capturàveu capturés capturéssem capturésseu capturéssim capturéssiu capturí occ sept val v
pagrobti
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
kapučinas

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
prieblanda
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
vainikas
Conjunt de les branques d'un arbre.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
skyrius
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
romytas gaidys
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
brangus
De preu elevat.
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
veidas
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
moliugas
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
sraigė
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
sraigtas
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
saldainis
Pasta de sucre cremat.
dailus
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
varveklis

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
karavansarajus

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavelė

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
anglis

carbó /kaɾˈbo/ n masc
anglis akmens anglis
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
strėlinė

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
karcinoma

card /ˈkart/ n masc
usnis

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
pistis
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
kardinolas
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
kardinolas

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
kareliškai
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
caritas

carn n fem
mėsa

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
karnavalas

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
mėsininkas
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
karpis
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
aplankas
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
pakrovėjas
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
gatvė
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
karjera
Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
kelias
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
karutis

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
dvėsena

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
karieta

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
laiškas
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
paštininkas

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
piniginė
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
patronas
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
kremzlė

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
kartonas

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
artišokas

cas n masc
linksnis
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
namas
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
namai

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
vestuvės
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
tuoktis
Contraure matrimoni.

casc /ˈkask/ n masc
šalmas
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ n masc
daržinė aguona

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
pleiskana

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
kasta

castanya n fem
kaštonas
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
dorovingumas

castell /kasˈteʎ/ n masc
pilis
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
ispanų
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
ispanų kalba
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
bausti
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
bebras
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
kastrúoti
Extirpar els òrgans reproductors.

català adj masc
katalonų
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
katalonų
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
katapulta
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
katedra

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
kategorija

categoria lèxica n fem
kalbos dalis

catifa /kaˈti.fa/ n fem
kilimas

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
katijonas

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
keturiolika

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
keturioliktas

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ n fem
blefuoti

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
kašalotas

catxalot nan n masc
mažasis nykštukinis kašalotas

catxalot pigmeu n masc
nykštukinis kašalotas

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
katastrofa
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
stichinė nelaimė

cau /ˈkaw/ n masc
urvas
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
kristi
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

caure malalt v
susirgti

causa /ˈkaw.za/ n fem
priežastis pagrindas
Motiu, explicació, el perquè.

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cavalc cavalca cavalcada cavalcades cavalcam cavalcant cavalcar cavalcara cavalcaran cavalcarem cavalcaren cavalcares cavalcareu cavalcaria cavalcarien cavalcaries cavalcarà cavalcaràs cavalcaré cavalcaríem cavalcaríeu cavalcassen cavalcasses cavalcassin cavalcassis cavalcat cavalcats cavalcau cavalcava cavalcaven cavalcaves cavalco cavalcà cavalcàrem cavalcàreu cavalcàs cavalcàssem cavalcàsseu cavalcàssim cavalcàssiu cavalcàvem cavalcàveu cavalque cavalquem cavalquen cavalques cavalquessen cavalquesses cavalquessin cavalquessis cavalqueu cavalqui cavalquin cavalquis cavalqués cavalquéssem cavalquésseu cavalquéssim cavalquéssiu cavalquí occ sept val v
joti

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
arklys žirgas
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
riteris
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
kavalerija
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
karuselė
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
kasti

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
ikrai

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ n masc
plernė

cavitat abdominal n fem
pilvo ertmė

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
medžioklė
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
medžiotojas

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
medžioti

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
svogūnas

cec cega adj
aklas
Que no hi veu.

cec n masc
ãklas
Privat de la capacitat de veure-hi.
akloji žarna
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cel n masc
dangus
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celada n fem
šalmas
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
pasala
Emboscada, trampa, engany.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
įžymybė

celidònia /se.liˈðɔ.ni.a/ /sə.liˈðɔ.ni.ə/ n fem
ugniažolė

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
antakis
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
celė

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
ląstelinis

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
kapinės

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
pelenai

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
peleninė

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
kenotafas

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
cenzas

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
cenzūra

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
šimtas

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
centrinis

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
centras
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ bal cenyeix cenyeixen cenyeixes cenyeixi cenyeixin cenyeixis cenyeixo cenyesc cenyesqui cenyesquin cenyesquis cenyia cenyida cenyides cenyien cenyies cenyiguem cenyigueu cenyim cenyint cenyir cenyira cenyiran cenyirem cenyiren cenyires cenyireu cenyiria cenyirien cenyiries cenyirà cenyiràs cenyiré cenyiríem cenyiríeu cenyisc cenyisca cenyisquen cenyisques cenyissen cenyisses cenyissin cenyissis cenyit cenyits cenyiu cenyix cenyixen cenyixes cenyixo cenyí cenyíem cenyíeu cenyírem cenyíreu cenyís cenyíssem cenyísseu cenyíssim cenyíssiu n-occ occ sept val v
ankštas

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
skeptras

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
vaškas

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
ieškoti
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
apskritimas
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
javai

ceri n masc
ceris
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
ceremonija

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
tikrumas

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
sertifikatas
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
galvos smegenys smegenys
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
alus
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
keramika

cesi n masc
cezis

cesta /ˈses.ta/ /ˈses.tə/ n fem
krepšelis

cian /siˈan/ n masc
žydra

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
randas

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
ciklas

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
dviračių sportas

cicló /siˈkɫo/ n masc
ciklonas

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
mauda

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
mokslinis
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
mokslininkas
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cikada
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
bybys
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
cigaras

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
cigaretė

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
gulbė

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
gandras gandriniai

cigró /siˈɣɾo/ n masc
sėjamasis avinžirnis

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
cilindras
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
viršunė viršukalnė

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cementas

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
samitas
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinoberis

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
penki penkios
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
penki šimtai

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
kinas kino teatras

cinglar /siŋˈɡɫa/ /siŋˈɡɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cingl cingla cinglada cinglades cinglam cinglant cinglar cinglara cinglaran cinglarem cinglaren cinglares cinglareu cinglaria cinglarien cinglaries cinglarà cinglaràs cinglaré cinglaríem cinglaríeu cinglassen cinglasses cinglassin cinglassis cinglat cinglats cinglau cinglava cinglaven cinglaves cingle cinglem cinglen cingles cinglessen cinglesses cinglessin cinglessis cingleu cingli cinglin cinglis cinglo cinglà cinglàrem cinglàreu cinglàs cinglàssem cinglàsseu cinglàssim cinglàssiu cinglàvem cinglàveu cinglés cingléssem cinglésseu cingléssim cingléssiu cinglí occ sept val v
balnelis

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
kinologija

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
penkiasdešimt

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
penkiasdešimtas

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
penktas

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
juosta
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
juosmuo

cinturó n masc
diržas
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
cirkas
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
eismas
Trànsit de vehicles per una via.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apipjaustyti

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
perimetras

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
aplinkybė

cirera n fem
vyšnia vyšninis
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
chirurgija

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
chirurgas

cisell /siˈzeʎ/ n masc
káltas

cistell n masc
krepšys

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
krepšys
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
cisterna

cita /ˈsi.ta/ n fem
pasimatymas
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
duoti
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
citata
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
pilietybė

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
citadelė

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
pilietis

ciutat n fem
miestas

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
aviža

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
civeta

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civilizacija

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
mokslas

clan /ˈklan/ n masc
klanas

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
giedras
Lluminós.
Evident, fàcil de comprendre.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
klarnetas

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
aiškiaregystė
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
šviestuvas

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
klasė
Tipus, mena
Aula.
grup, grup classe
estil propi, distinció
kelias
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
klasifikacija
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
padėti
(pronominal) Assolir un lloc determinat en una competició.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
sprandas
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
raktas
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
vinis
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
raktų pakabukas
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
gvazdikas
Flor de la clavellina.

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
klavikordas

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
klavesinas

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
raktikaulis

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ alg ant bal cent clenxina clenxinada clenxinades clenxinaia clenxinaien clenxinaies clenxinam clenxinant clenxinar clenxinara clenxinaran clenxinarem clenxinaren clenxinares clenxinareu clenxinaria clenxinarien clenxinaries clenxinariva clenxinariven clenxinarives clenxinarà clenxinaràs clenxinaré clenxinaríem clenxinaríeu clenxinarívem clenxinaríveu clenxinassen clenxinasses clenxinassin clenxinassis clenxinat clenxinats clenxinau clenxinava clenxinaven clenxinaves clenxinavi clenxinavo clenxine clenxineguem clenxineguessa clenxineguessen clenxineguesses clenxinegueu clenxinegués clenxineguéssom clenxineguéssou clenxinem clenxinen clenxines clenxinessa clenxinessen clenxinesses clenxinessi clenxinessin clenxinessis clenxineu clenxini clenxinin clenxinis clenxino clenxinos clenxinà clenxinàiem clenxinàieu clenxinàrem clenxinàreu clenxinàs clenxinàssem clenxinàsseu clenxinàssim clenxinàssiu clenxinàvem clenxinàvets clenxinàveu clenxinàvom clenxinés clenxinéssem clenxinésseu clenxinéssim clenxinéssiu clenxiní clenxín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
skiauterė

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
klientas

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
klimatas

clip /ˈkɫip/ n masc
sąvaržėlė
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
chloras

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
žãlymas

cloroplast /kɫo.ɾoˈpɫast/ /kɫu.ɾuˈpɫast/ n masc
chloroplastas

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
kriauklė

clota /ˈkɫɔ.ta/ /ˈkɫɔ.tɔ/ /ˈkɫɔ.tə/ n fem
dauba

clotada /kɫoˈta.ða/ /kɫoˈta.ðə/ /kɫuˈta.ðə/ n fem
dauba

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ bal cloc cloem cloent cloeu cloga cloguem cloguen cloguera clogueren clogueres clogues cloguessen cloguesses cloguessin cloguessis clogueu clogui cloguin cloguis clogué cloguérem cloguéreu clogués cloguéssem cloguésseu cloguéssim cloguéssiu cloguí clos closa closes closos clou clouen clouran cloure clourem cloureu clouria clourien clouries clourà clouràs clouré clouríem clouríeu clous cloíem cloíeu cloïa cloïen cloïes occ val v
uždaryti
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
austrė

club n masc
klubas
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
klaksonas

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
varputė

coalició /ko.a.ɫi.siˈo/ /ko.ə.ɫi.siˈo/ /ku.ə.ɫi.siˈo/ n fem
koalicija

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobaltas

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
serviruotė
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
viršelis
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
denis
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

coblejar /ko.bɫeˈd͡ʒaɾ/ /ko.βɫeˈd͡ʒa/ /ko.βɫeˈʒa/ /kob.bɫeˈʒa/ /kob.bɫəˈd͡ʒa/ /ku.βɫəˈʒa/ /kub.bɫəˈʒa/ alg bal coblege coblegem coblegen cobleges coblegessen coblegesses coblegessin coblegessis coblegeu coblegi coblegin coblegis coblegés coblegéssem coblegésseu coblegéssim coblegéssiu coblegí cobleig cobleja coblejada coblejades coblejam coblejant coblejar coblejara coblejaran coblejarem coblejaren coblejares coblejareu coblejaria coblejarien coblejaries coblejarà coblejaràs coblejaré coblejaríem coblejaríeu coblejassen coblejasses coblejassin coblejassis coblejat coblejats coblejau coblejava coblejaven coblejaves coblejo coblejà coblejàrem coblejàreu coblejàs coblejàssem coblejàsseu coblejàssim coblejàssiu coblejàvem coblejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
dzingsėti

cobricelar /ko.bɾi.seˈɫaɾ/ /ko.bɾi.səˈɫa/ /ko.βɾi.seˈɫa/ /ku.bɾi.səˈɫa/ /ku.βɾi.səˈɫa/ alg ant bal cent cobricel cobricela cobricelada cobricelades cobricelaia cobricelaien cobricelaies cobricelam cobricelant cobricelar cobricelara cobricelaran cobricelarem cobricelaren cobricelares cobricelareu cobricelaria cobricelarien cobricelaries cobricelariva cobricelariven cobricelarives cobricelarà cobricelaràs cobricelaré cobricelaríem cobricelaríeu cobricelarívem cobricelaríveu cobricelassen cobricelasses cobricelassin cobricelassis cobricelat cobricelats cobricelau cobricelava cobricelaven cobricelaves cobricelavi cobricelavo cobricele cobriceleguem cobriceleguessa cobriceleguessen cobriceleguesses cobricelegueu cobricelegués cobriceleguéssom cobriceleguéssou cobricelem cobricelen cobriceles cobricelessa cobricelessen cobricelesses cobricelessi cobricelessin cobricelessis cobriceleu cobriceli cobricelin cobricelis cobricelo cobricelos cobricels cobricelà cobricelàiem cobricelàieu cobricelàrem cobricelàreu cobricelàs cobricelàssem cobricelàsseu cobricelàssim cobricelàssiu cobricelàvem cobricelàvets cobricelàveu cobricelàvom cobricelés cobriceléssem cobricelésseu cobriceléssim cobriceléssiu cobricelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apklotas

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
dengti
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokainas

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
kulinarija

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
kòkosas

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
krokodilas

codi n masc
kodas

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
cidonija

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
raketa
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cognició n fem
pažinimas

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
pavardė

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
paprastasis agurkas
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
darna

cohibir /ko.iˈβi/ /ko.iˈβiɾ/ /ku.iˈβi/ alg ant bal centr cohibeix cohibeixa cohibeixen cohibeixes cohibeixi cohibeixin cohibeixis cohibeixo cohibeixs cohibesc cohibesca cohibesquen cohibesques cohibesqui cohibesquin cohibesquis cohibia cohibida cohibides cohibien cohibies cohibiguem cohibiguera cohibigueren cohibigueres cohibiguessen cohibiguesses cohibiguessin cohibiguessis cohibigueu cohibigueva cohibigueven cohibigueves cohibigué cohibiguérem cohibiguéreu cohibigués cohibiguéssem cohibiguésseu cohibiguéssim cohibiguéssiu cohibiguévem cohibiguéveu cohibim cohibint cohibir cohibira cohibiran cohibirem cohibiren cohibires cohibireu cohibiria cohibirien cohibiries cohibiriva cohibiriven cohibirives cohibirà cohibiràs cohibiré cohibiríem cohibiríeu cohibirívem cohibiríveu cohibisc cohibisca cohibisco cohibiscos cohibisquem cohibisquen cohibisques cohibisqueu cohibissa cohibissen cohibisses cohibissi cohibissin cohibissis cohibist cohibit cohibits cohibiu cohibiva cohibiven cohibives cohibix cohibixa cohibixen cohibixes cohibixi cohibixin cohibixis cohibixo cohibixos cohibí cohibíem cohibíets cohibíeu cohibírem cohibíreu cohibís cohibíscon cohibíssem cohibísseu cohibíssim cohibíssiu cohibíssom cohibíssou cohibívem cohibíveu cohibíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
santūrumas

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
kohorta
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coit /ˈkɔjt/ n masc
sueitis

coix /ˈkojʃ/ adj masc
luošas

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
pagalvė
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
kopūstas

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
klijai
Substància que es fa servir per enganxar dues superfícies de manera permanent.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
sietas

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
cholesterolis

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
kolibris

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
žiedinis kopūstas kalafioras

coll n masc
kaklas
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
karoliai

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
derlius

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
šūdas
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
gražiagalvė

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
kiaušas
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
balandis karvelis

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
kolonializmas

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
kolonizacija

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ alg ant bal cent colonitz colonitza colonitzada colonitzades colonitzaia colonitzaien colonitzaies colonitzam colonitzant colonitzar colonitzara colonitzaran colonitzarem colonitzaren colonitzares colonitzareu colonitzaria colonitzarien colonitzaries colonitzariva colonitzariven colonitzarives colonitzarà colonitzaràs colonitzaré colonitzaríem colonitzaríeu colonitzarívem colonitzaríveu colonitzassen colonitzasses colonitzassin colonitzassis colonitzat colonitzats colonitzau colonitzava colonitzaven colonitzaves colonitzavi colonitzavo colonitze colonitzeguem colonitzeguessa colonitzeguessen colonitzeguesses colonitzegueu colonitzegués colonitzeguéssom colonitzeguéssou colonitzem colonitzen colonitzes colonitzessa colonitzessen colonitzesses colonitzessi colonitzessin colonitzessis colonitzeu colonitzi colonitzin colonitzis colonitzo colonitzos colonitzs colonitzà colonitzàiem colonitzàieu colonitzàrem colonitzàreu colonitzàs colonitzàssem colonitzàsseu colonitzàssim colonitzàssiu colonitzàvem colonitzàvets colonitzàveu colonitzàvom colonitzés colonitzéssem colonitzésseu colonitzéssim colonitzéssiu colonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kolonizuoti

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
spalva

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
peilis
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

coltellada /koɫ.teˈʎa.ða/ /koɫ.təˈʎa.ðə/ /kuɫ.təˈʎa.ðə/ n fem
rėžti

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
kolona
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
rapsas

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
alkūnė
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
drauge dirbti
Participar en alguna tasca de grup.

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
grūtis

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
kolekcija

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
bendradarbis

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
mokykla

col·legi major n masc
bendrabutis

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
adresas
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

col·locador n masc
seteris
(voleibol) Jugador encarregat de fer les passades de col·locació.
(futbol americà) Jugador de l'equip especial encarregat de situar la pilota en el camp de joc o sobre el suport i de subjectar-la fins que el xutador la colpeja.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·loc col·loca col·locada col·locades col·locam col·locant col·locar col·locara col·locaran col·locarem col·locaren col·locares col·locareu col·locaria col·locarien col·locaries col·locarà col·locaràs col·locaré col·locaríem col·locaríeu col·locassen col·locasses col·locassin col·locassis col·locat col·locats col·locau col·locava col·locaven col·locaves col·loco col·locà col·locàrem col·locàreu col·locàs col·locàssem col·locàsseu col·locàssim col·locàssiu col·locàvem col·locàveu col·loque col·loquem col·loquen col·loques col·loquessen col·loquesses col·loquessin col·loquessis col·loqueu col·loqui col·loquin col·loquis col·loqués col·loquéssem col·loquésseu col·loquéssim col·loquéssiu col·loquí occ sept val v
padėti
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
(esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
kolokvijs

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
kolonija
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
odekolonas
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.

com /ˈkom/ adv
kaip
De quina forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
kablelis
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
koma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
vadas

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
komentaras

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
debiutas

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
pradėti
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
pirklys
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
komercija prekyba
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
kometa

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
atsisveikinimas
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
komisija

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
draugas
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
partneris
Parella sentimental.

company de classe n masc
bendraklasis

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
bendrovė
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
lyginimas

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
lyginti

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
gailestis

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
konkurencija

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
kompiliatorius

complex turístic n masc
kurortas

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
kompozitorius

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
junginys
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
junginys
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
apsipirkimas

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
pirkėja

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
pirkti

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
suprasti
Entendre les raons d'un altre.

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
supratimas
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
išmonė

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
kompromisas
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comprovar /kom.pɾoˈva/ /kom.pɾoˈvaɾ/ /kom.pɾoˈβa/ /kum.pɾuˈva/ alg ant bal cent comprou comprous comprov comprova comprovada comprovades comprovaia comprovaien comprovaies comprovaieu comprovam comprovant comprovar comprovara comprovaran comprovarem comprovaren comprovares comprovareu comprovaria comprovarien comprovaries comprovariva comprovariven comprovarives comprovarà comprovaràs comprovaré comprovaríem comprovaríeu comprovarívem comprovaríveu comprovassen comprovasses comprovassin comprovassis comprovat comprovats comprovau comprovava comprovaven comprovaves comprovavi comprovavo comprove comproveguem comproveguessa comproveguessen comproveguesses comprovegueu comprovegués comproveguéssom comproveguéssou comprovem comproven comproves comprovessa comprovessen comprovesses comprovessi comprovessin comprovessis comproveu comprovi comprovin comprovis comprovo comprovos comprovà comprovàiem comprovàrem comprovàreu comprovàs comprovàssem comprovàsseu comprovàssim comprovàssiu comprovàvem comprovàvets comprovàveu comprovàvom comprovés comprovéssem comprovésseu comprovéssim comprovéssiu comproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
patikrinti

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
buhalteris

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
skaičiuoti
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
sąskaita
Suma de la quantitat a pagar.

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
skriestuvas
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
grafystė

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
grafas

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
grafienė

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
bendravimas

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
komunizmas

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
komunistinis komunistas
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
komunistas komunistė
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
bendruomenė
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
komedija juokažaislė

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
bendras
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
bendras
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
dauba
Cadascuna de les dues depressions a la cara on estan situats els ulls.

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
sąvoka
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
koncertas
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
koncertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

conco /ˈkoŋ.ko/ /ˈkoŋ.ku/ n masc
bakalauras
(pejoratiu) Solter d’edat avançada.

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
meilužė

condemnat /kon.demˈnat/ /kon.dəmˈnat/ /kun.dəmˈnat/ n masc
nuteistasis
Individu que ha estat objecte d'una condemna.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
būklė
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
prezervatyvas
(col·loquial) preservatiu

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
vairuotojas
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vairuoti
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
išmanymas
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ alg ant bal centr confereix confereixa confereixen confereixes confereixi confereixin confereixis confereixo confereixs conferesc conferesca conferesquen conferesques conferesqui conferesquin conferesquis conferia conferida conferides conferien conferies conferiguem conferiguera conferigueren conferigueres conferiguessen conferiguesses conferiguessin conferiguessis conferigueu conferigueva conferigueven conferigueves conferigué conferiguérem conferiguéreu conferigués conferiguéssem conferiguésseu conferiguéssim conferiguéssiu conferiguévem conferiguéveu conferim conferint conferir conferira conferiran conferirem conferiren conferires conferireu conferiria conferirien conferiries confeririva confeririven conferirives conferirà conferiràs conferiré conferiríem conferiríeu conferirívem conferiríveu conferisc conferisca conferisco conferiscos conferisquem conferisquen conferisques conferisqueu conferissa conferissen conferisses conferissi conferissin conferissis conferist conferit conferits conferiu conferiva conferiven conferives conferix conferixa conferixen conferixes conferixi conferixin conferixis conferixo conferixos conferí conferíem conferíets conferíeu conferírem conferíreu conferís conferíscon conferíssem conferísseu conferíssim conferíssiu conferíssom conferíssou conferívem conferíveu conferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dovanoti
Concedir o donar algunes coses, com dignitats, treball, etc.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
paskaita

conferència de premsa n fem
spaudos konferencija

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
išpažintis

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
pasitikėjimas
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
tikėti
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
patvirtinti
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
žiotys

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
konfliktas

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
žiotys

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
brolija

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
šaldiklis

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
kongresas
Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ congènita adj masc
įgimtas

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
triušis
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjectura /kon.d͡ʒekˈtu.ɾa/ /kuɲ.ʒəkˈtu.ɾə/ n fem
prielaida

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
asmenuotė

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
jungtukas
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
aibė
Sèrie, mena, tipus, sort.
Grup musical, banda.

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conjur conjura conjurada conjurades conjuram conjurant conjurar conjurara conjuraran conjurarem conjuraren conjurares conjurareu conjuraria conjurarien conjuraries conjurarà conjuraràs conjuraré conjuraríem conjuraríeu conjurassen conjurasses conjurassin conjurassis conjurat conjurats conjurau conjurava conjuraven conjuraves conjure conjurem conjuren conjures conjuressen conjuresses conjuressin conjuressis conjureu conjuri conjurin conjuris conjuro conjurà conjuràrem conjuràreu conjuràs conjuràssem conjuràsseu conjuràssim conjuràssiu conjuràvem conjuràveu conjurés conjuréssem conjurésseu conjuréssim conjuréssiu conjurí occ sept val v
keiktis

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
ryšys
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
užkariavimas

conquilla /koŋˈki.ʎa/ /koŋˈki.ʎə/ /kuŋˈki.ʎə/ n fem
kriauklė
Closca dura i calcària que protegeix els mol·luscs.

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
sąmonė
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
patarimas
Acte o efecte d'aconsellar.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
sutikimas

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
pritarti

conservatori /kon.ser.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.vaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.səɾ.vəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.bəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.vəˈtɔ.ɾi/ n masc
konservatorija

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
konsulatas

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
priebalsis

consonantar /kon.so.nanˈta/ /kon.so.nanˈtaɾ/ /kun.su.nənˈta/ alg ant bal cent consonant consonanta consonantada consonantades consonantaia consonantaien consonantaies consonantam consonantant consonantar consonantara consonantaran consonantarem consonantaren consonantares consonantareu consonantaria consonantarien consonantaries consonantariva consonantariven consonantarives consonantarà consonantaràs consonantaré consonantaríem consonantaríeu consonantarívem consonantaríveu consonantassen consonantasses consonantassin consonantassis consonantat consonantats consonantau consonantava consonantaven consonantaves consonantavi consonantavo consonante consonanteguem consonanteguessa consonanteguessen consonanteguesses consonantegueu consonantegués consonanteguéssom consonanteguéssou consonantem consonanten consonantes consonantessa consonantessen consonantesses consonantessi consonantessin consonantessis consonanteu consonanti consonantin consonantis consonanto consonantos consonants consonantà consonantàiem consonantàieu consonantàrem consonantàreu consonantàs consonantàssem consonantàsseu consonantàssim consonantàssiu consonantàvem consonantàvets consonantàveu consonantàvom consonantés consonantéssem consonantésseu consonantéssim consonantéssiu consonantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
šarmà

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
konsorciumas

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
nuolat

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
žvaigždynas

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
péršalimas

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
konstitucija

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
statyba

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
statyti
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
liestis

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
liestis

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
apkrėtimas

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
tarša
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
užteršti

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
pasakoti

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
apsakymas
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenció /kon.ten.siˈo/ /kon.tən.siˈo/ /kun.tən.siˈo/ n fem
santūrumas
Acció de contenir, d’impedir que surti dels límits.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
indas
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

content /konˈten/ /konˈtent/ /kunˈten/ adj masc
džiaugsmingas

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
atsakyti

context /kunˈtekst/ n masc
kontekstas

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
žemynas
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
tolydinis

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
tęsti
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
tolydumas

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ alg ant bal cent contraatac contraataca contraatacada contraatacades contraatacaia contraatacaien contraatacaies contraatacam contraatacant contraatacar contraatacara contraatacaran contraatacarem contraatacaren contraatacares contraatacareu contraatacaria contraatacarien contraatacaries contraatacariva contraatacariven contraatacarives contraatacarà contraatacaràs contraatacaré contraatacaríem contraatacaríeu contraatacarívem contraatacaríveu contraatacassen contraatacasses contraatacassin contraatacassis contraatacat contraatacats contraatacau contraatacava contraatacaven contraatacaves contraatacavi contraatacavo contraataco contraatacos contraatacà contraatacàiem contraatacàieu contraatacàrem contraatacàreu contraatacàs contraatacàssem contraatacàsseu contraatacàssim contraatacàssiu contraatacàvem contraatacàvets contraatacàveu contraatacàvom contraataque contraataqueguem contraataqueguessa contraataqueguessen contraataqueguesses contraataquegueu contraataquegués contraataqueguéssom contraataqueguéssou contraataquem contraataquen contraataques contraataquessa contraataquessen contraataquesses contraataquessi contraataquessin contraataquessis contraataqueu contraataqui contraataquin contraataquis contraataqués contraataquéssem contraataquésseu contraataquéssim contraataquéssiu contraataquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kontrataka

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
kontrabandininkas

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
kontraktas
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
kantri

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ bal contradeia contradeien contradeies contradeim contradeis contradic contradiem contradient contradieu contradiga contradigau contradiguem contradiguen contradiguera contradigueren contradigueres contradigues contradiguessen contradiguesses contradiguessin contradiguessis contradigueu contradigui contradiguin contradiguis contradigué contradiguérem contradiguéreu contradigués contradiguéssem contradiguésseu contradiguéssim contradiguéssiu contradiguí contradir contradiran contradirem contradireu contradiria contradirien contradiries contradirà contradiràs contradiré contradiríem contradiríeu contradis contradit contradita contradites contradits contradiu contradiuen contradius contradèiem contradèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
prieštarauti

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
slaptažodis

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
mokesčių mokėtojas

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
valdžia
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
(pa)tikrinti
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
vienuolynas

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
pokalbis
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
išgaubtas

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
pakviesti

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
svečias

cony /ˈkoɲ/ n masc
pyzda pizė

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
susitikti
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
patirti
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
kooperacija

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
smūgis
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
pučas

cop de peu n masc
spyris

cop de puny n masc
smūgis

cop pla n masc
varyti

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
taurė
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
kapeika

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
kopernikis

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
koptai
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
širdis
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
choras
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
koralas

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
drąsa
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
kranklys
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbar /korˈba/ /koɾˈbaɾ/ /kurˈba/ alg ant bal cent corb corba corbada corbades corbaia corbaien corbaies corbam corbant corbar corbara corbaran corbarem corbaren corbares corbareu corbaria corbarien corbaries corbariva corbariven corbarives corbarà corbaràs corbaré corbaríem corbaríeu corbarívem corbaríveu corbassen corbasses corbassin corbassis corbat corbats corbau corbava corbaven corbaves corbavi corbavo corbe corbeguem corbeguessa corbeguessen corbeguesses corbegueu corbegués corbeguéssom corbeguéssou corbem corben corbes corbessa corbessen corbesses corbessi corbessin corbessis corbeu corbi corbin corbis corbo corbos corbs corbà corbàiem corbàieu corbàrem corbàreu corbàs corbàssem corbàsseu corbàssim corbàssiu corbàvem corbàvets corbàveu corbàvom corbés corbéssem corbésseu corbéssim corbéssiu corbí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vingis

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
kaklaraištis
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
virvė
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordill /koɾˈðiʎ/ /kurˈdiʎ/ /kurˈðiʎ/ n masc
styga
Fil de cànem prim, format per dos o tres caps torçats, emprat per a lligar coses.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
choreografija

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
korėjiečių
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
korėjiečių
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn anglès n masc
anglų ragas

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
juodoji varna

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
kornetas
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
gausybės ragas
Símbol del corn de l'abundància.

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
išvada

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
karūna

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
karūnacija

coronar /ko.ɾoˈna/ /ko.ɾoˈnaɾ/ /ku.ɾuˈna/ alg ant bal cent coron corona coronada coronades coronaia coronaien coronaies coronam coronant coronar coronara coronaran coronarem coronaren coronares coronareu coronaria coronarien coronaries coronariva coronariven coronarives coronarà coronaràs coronaré coronaríem coronaríeu coronarívem coronaríveu coronassen coronasses coronassin coronassis coronat coronats coronau coronava coronaven coronaves coronavi coronavo corone coroneguem coroneguessa coroneguessen coroneguesses coronegueu coronegués coroneguéssom coroneguéssou coronem coronen corones coronessa coronessen coronesses coronessi coronessin coronessis coroneu coroni coronin coronis corono coronos corons coronà coronàiem coronàieu coronàrem coronàreu coronàs coronàssem coronàsseu coronàssim coronàssiu coronàvem coronàvets coronàveu coronàvom coronés coronéssem coronésseu coronéssim coronéssiu coroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vainikas

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
koronavirusas

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
pulkininkas

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
teisingas

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
koridorius
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
bėgikas
Esportista en una prova de cursa.

correguda /ko.reˈɣu.ða/ /ko.rəˈɣu.ðə/ n fem
srovė
(beisbol) Punt aconseguit per un atacant que arriba a la base de meta sense ser eliminat, després d'haver recorregut totes les bases en sentit contrari a les agulles del rellotge.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
srovė
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
srovė
Massa que flueix contínuament.

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
korespondentas

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
paštas
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
el. paštas

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corrobor corrobora corroborada corroborades corroboram corroborant corroborar corroborara corroboraran corroborarem corroboraren corroborares corroborareu corroboraria corroborarien corroboraries corroborarà corroboraràs corroboraré corroboraríem corroboraríeu corroborassen corroborasses corroborassin corroborassis corroborat corroborats corroborau corroborava corroboraven corroboraves corrobore corroborem corroboren corrobores corroboressen corroboresses corroboressin corroboressis corroboreu corrobori corroborin corroboris corroboro corroborà corroboràrem corroboràreu corroboràs corroboràssem corroboràsseu corroboràssim corroboràssiu corroboràvem corroboràveu corroborés corroboréssem corroborésseu corroboréssim corroboréssiu corroborí occ sept val v
patvirtinti

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
blogė́ti
(pronominal) Podrir-se, fer-se malbé.

corrompre's /koˈrom.pɾes/ /kuˈrom.pɾəs/ v
blogė́ti

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
kočėlas
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
arkliena

cort /ˈkort/ n fem
teismas
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
užuolaida
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
mandagus

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
aštuntinė gaida
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos n masc
kūnas
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
daiktas
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosac /koˈzak/ /kuˈzak/ adj masc
kazokas

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
pusseserė

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
siūti

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
kosmonautas

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
kosmosas

cost /ˈkɔst/ n masc
kaina

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
pajuris pajūris
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ alg ant bal cent cost costa costada costades costaia costaien costaies costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costariva costariven costarives costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costarívem costaríveu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves costavi costavo coste costeguem costeguessa costeguessen costeguesses costegueu costegués costeguéssom costeguéssou costem costen costes costessa costessen costesses costessi costessin costessis costeu costi costin costis costo costos costs costà costàiem costàieu costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàvets costàveu costàvom costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kainuoti

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
pùsė
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
šonkaulis
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
įprotis

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
pusbrolis

cosí prim n masc
antros eilės pusbrolis

cosí tercer n masc
trečios eilės pusbrolis

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
lygutė

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
automobilis
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
karieta
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
vežėjas

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
medvilnė vilnamedis

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
varis
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
urvas

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
bailys
Qui no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
bailumas

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
krabas
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
kaukolė

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
kuryba

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
kūrėjas

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
kurti
Fer una cosa de no res.

creença n fem
tikėti

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
augimas

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
grietinė
Part greixosa de la llet.
kremas
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
deginimas

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
užtrauktukas
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
degti
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
blynas

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
sutemos

crespó /kɾesˈpo/ /kɾəsˈpo/ n masc
žetonas
Tros de roba de crespó negra que es posa en senyal de dol.

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
gūbrys

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
kreida

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
kryžius
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
kirsti
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
kreiseris
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
tikėti
Tenir confiança.

criat /kɾiˈat/ n masc
tarnas

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
šaukti
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
nusikaltimas

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
nusikaltėlis
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
nusikaltėlis
Qui comet un crim.

crin /ˈkɾin/ n
karčiai

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
karčiai

criptó n masc
kriptonas

criquet n masc
kriketas

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
skaistažiedė

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
krizė

crispar /kɾisˈpa/ /kɾisˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crisp crispa crispada crispades crispam crispant crispar crispara crisparan crisparem crisparen crispares crispareu crisparia crisparien crisparies crisparà crisparàs crisparé crisparíem crisparíeu crispassen crispasses crispassin crispassis crispat crispats crispau crispava crispaven crispaves crispe crispem crispen crispes crispessen crispesses crispessin crispessis crispeu crispi crispin crispis crispo crispà crispàrem crispàreu crispàs crispàssem crispàsseu crispàssim crispàssiu crispàvem crispàveu crispés crispéssem crispésseu crispéssim crispéssiu crispí occ sept val v
dirginti

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
popkornas

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
kristadelfas

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
kristalas

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ n masc
kristalinis
Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
krikščionybė

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
krikščioniškas
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
krikščionis
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
šauksmas

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
kryžiaus žygis

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
chorvatiškai kroatiškas
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
kryžiuotis
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
kroatų kroatiškas
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

crom n masc
chromas

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
chromosoma

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
chronologija

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
chronometras

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
ramentas
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
žalias
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
krucifiksas

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
negailestingas

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
vėžiagyviai
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
sankryža
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
krateris

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
kreditas
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
augti

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
kritika

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
kritika

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
kronika

cua /ˈku.a/ n fem
uodega
Apèndix posterior d'alguns animals.

cub n masc
kubas

cuc n masc
kirmėlė kirminas

cuc de seda n masc
šilkverpis

cucut /kuˈkut/ n masc
gegutė

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
kielė

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
rūpintis
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
virtuvė
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
virti

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
kokas

cuir /ˈkujr/ n masc
oda

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
kirasa
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
šlaunis

cul n masc
šikna

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
šaukštas

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
šaukštas

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
arbatinis šaukštelis
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
kultas
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
kultūra

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
brolienė

cunyat n masc
dieveris

curi n masc
kiuris

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
smalsumas

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
smalsus
Que desitja saber coses.

currículum n masc
mokymo planas
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.

curs /ˈkurs/ n masc
kelias

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
lenktynės

curt adj masc
trumpas
De poca llargada o longitud.

càlid adj masc
šiltas

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
fotoaparatas
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
kempingas

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
vėžys
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
kanapė

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
kanapė

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
stulpas
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
antpuolis
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càstig /ˈkas.tik/ n masc
bauda
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ adj masc
kataras
Relatiu al catarisme o als seus seguidors.

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ n masc
kataras
Seguidor del catarisme.

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
katodas

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
ląstelė

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
centas

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
gimdos kaklelis

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
elnias elnė

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
kokteilis

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
akmenukas

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n fem
pyktis
Ira com a reacció a una injúria, un dany.

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
cholera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
gaubtinė žarna

còmic n masc
komiksas
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
patogus
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
konsulas

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
kopija
Acció o efecte de copiar.

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
bėgti
Caminar amb velocitat.

cúbit /ˈku.βit/ n masc
alkūnkaulis

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
kupolas

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
kateris
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
dalgis
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dama /ˈda.ma/ /ˈda.mə/ n fem
damà

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
saškės

damnar /damˈna/ /damˈnaɾ/ /dəmˈna/ alg ant bal cent damn damna damnada damnades damnaia damnaien damnaies damnam damnant damnar damnara damnaran damnarem damnaren damnares damnareu damnaria damnarien damnaries damnariva damnariven damnarives damnarà damnaràs damnaré damnaríem damnaríeu damnarívem damnaríveu damnassen damnasses damnassin damnassis damnat damnats damnau damnava damnaven damnaves damnavi damnavo damne damneguem damneguessa damneguessen damneguesses damnegueu damnegués damneguéssom damneguéssou damnem damnen damnes damnessa damnessen damnesses damnessi damnessin damnessis damneu damni damnin damnis damno damnos damns damnà damnàiem damnàieu damnàrem damnàreu damnàs damnàssem damnàsseu damnàssim damnàssiu damnàvem damnàvets damnàveu damnàvom damnés damnéssem damnésseu damnéssim damnéssiu damní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
prakeikimas

damàs n masc
damastas

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
šokis

dany /ˈdaɲ/ n masc
nuostolis

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
padaryti nuostolių

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Daniškai Danų
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
smigis
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtis

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
paskutinis
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
darvinizmas
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

data /ˈda.ta/ n fem
data

datar /daˈta/ /daˈtaɾ/ /dəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dat data datada datades datam datant datar datara dataran datarem dataren datares datareu dataria datarien dataries datarà dataràs dataré dataríem dataríeu datassen datasses datassin datassis datat datats datau datava dataven dataves date datem daten dates datessen datesses datessin datessis dateu dati datin datis dato datà datàrem datàreu datàs datàssem datàsseu datàssim datàssiu datàvem datàveu datés datéssem datésseu datéssim datéssiu datí occ sept val v
datuoti

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
naudininkas

dau n masc
kauliukas
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
po
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
uz priekšu
En una situació o posició davantera.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ preposition
priešais
Denota una posició o situació davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
prijuostė

de /de/ /ˈde/ preposition
dėl
Per a, per denotar finalitat.

de debò adv
tikrai

de franc adv
nemokamas

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
greitai

de res Interjection
prašom

de sobte adv
staiga

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debatai
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
núosmukis

decebre /deˈse.bɾe/ bal deceba decebem deceben decebent decebera deceberen deceberes decebes decebessen decebesses decebessin decebessis decebeu decebi decebia decebien decebies decebin decebis decebo decebran decebre decebrem decebreu decebria decebrien decebries decebrà decebràs decebré decebríem decebríeu decebuda decebudes decebut decebuts decebé decebérem decebéreu decebés decebéssem decebésseu decebéssim decebéssiu decebí decebíem decebíeu decep deceps eiv occ sept v.cent val v
klaidinti
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
nusivylimas

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
nuspręsti
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
sprendimas

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
ataskaita

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
linksniuotė deklinacija

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
deivė

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defenestr defenestra defenestrada defenestrades defenestram defenestrant defenestrar defenestrara defenestraran defenestrarem defenestraren defenestrares defenestrareu defenestraria defenestrarien defenestraries defenestrarà defenestraràs defenestraré defenestraríem defenestraríeu defenestrassen defenestrasses defenestrassin defenestrassis defenestrat defenestrats defenestrau defenestrava defenestraven defenestraves defenestre defenestrem defenestren defenestres defenestressen defenestresses defenestressin defenestressis defenestreu defenestri defenestrin defenestris defenestro defenestrà defenestràrem defenestràreu defenestràs defenestràssem defenestràsseu defenestràssim defenestràssiu defenestràvem defenestràveu defenestrés defenestréssem defenestrésseu defenestréssim defenestréssiu defenestrí occ sept val v
aidinti

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
gynyba

defensa lliure n neut
skeneris

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
ginti
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
gynėja

definició n fem
apibrėžimas

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dekanas

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
palikti
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.
leisti
Permetre de fer una cosa sense posar impediments.

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pasninkauti

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ adj masc
atstovas
Que s'obté per delegació.

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ n masc
atstovas
Persona en qui es delega alguna facultat o poder.

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deliber delibera deliberada deliberades deliberam deliberant deliberar deliberara deliberaran deliberarem deliberaren deliberares deliberareu deliberaria deliberarien deliberaries deliberarà deliberaràs deliberaré deliberaríem deliberaríeu deliberassen deliberasses deliberassin deliberassis deliberat deliberats deliberau deliberava deliberaven deliberaves delibere deliberem deliberen deliberes deliberessen deliberesses deliberessin deliberessis delibereu deliberi deliberin deliberis delibero deliberà deliberàrem deliberàreu deliberàs deliberàssem deliberàsseu deliberàssim deliberàssiu deliberàvem deliberàveu deliberés deliberéssem deliberésseu deliberéssim deliberéssiu deliberí occ sept val v
apsvarstyti

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
apsvarstyti

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
nusikaltimas

delme n masc
dešimtinė

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

delírium trèmens /deˌɫi.ɾi.um n masc
baltoji karštligė

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
prašyti
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
paklausa

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demand demanda demandada demandades demandam demandant demandar demandara demandaran demandarem demandaren demandares demandareu demandaria demandarien demandaries demandarà demandaràs demandaré demandaríem demandaríeu demandassen demandasses demandassin demandassis demandat demandats demandau demandava demandaven demandaves demande demandem demanden demandes demandessen demandesses demandessin demandessis demandeu demandi demandin demandis demando demandà demandàrem demandàreu demandàs demandàssem demandàsseu demandàssim demandàssiu demandàvem demandàveu demandés demandéssem demandésseu demandéssim demandéssiu demandí occ sept val v
paklausa

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
absurdiškas

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
demokratizacija

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokratija
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratiškas

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
rytoj netoli
En el dia vinent després de l'actual.
rytoj
En el futur de manera indeterminada.

demà passat /deˈma adv
poryt

demà passat l'altre adv
užporyt

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
silpnaprotystė

demés /deˈmes/ /dəˈmes/ adv
be to

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
demokratas demokratė

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
tankus tirštas

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
tankis

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
dantis
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
kiaulpienė
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dantų gydytojas

deontologia n fem
deontologija

departament /de.par.taˈmen/ /de.paɾ.taˈmen/ /de.paɾ.taˈment/ /də.pər.təˈmen/ /də.pəɾ.təˈment/ n masc
skyrius

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
pardavėja
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresija

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologija

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derrot derrota derrotada derrotades derrotam derrotant derrotar derrotara derrotaran derrotarem derrotaren derrotares derrotareu derrotaria derrotarien derrotaries derrotarà derrotaràs derrotaré derrotaríem derrotaríeu derrotassen derrotasses derrotassin derrotassis derrotat derrotats derrotau derrotava derrotaven derrotaves derrote derrotem derroten derrotes derrotessen derrotesses derrotessin derrotessis derroteu derroti derrotin derrotis derroto derrotà derrotàrem derrotàreu derrotàs derrotàssem derrotàsseu derrotàssim derrotàssiu derrotàvem derrotàveu derrotés derrotéssem derrotésseu derrotéssim derrotéssiu derrotí occ sept val v
nugalėti

des de preposition
iš

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ alg ant bal cent desactiu desactius desactiv desactiva desactivada desactivades desactivaia desactivaien desactivaies desactivaieu desactivam desactivant desactivar desactivara desactivaran desactivarem desactivaren desactivares desactivareu desactivaria desactivarien desactivaries desactivariva desactivariven desactivarives desactivarà desactivaràs desactivaré desactivaríem desactivaríeu desactivarívem desactivaríveu desactivassen desactivasses desactivassin desactivassis desactivat desactivats desactivau desactivava desactivaven desactivaves desactivavi desactivavo desactive desactiveguem desactiveguessa desactiveguessen desactiveguesses desactivegueu desactivegués desactiveguéssom desactiveguéssou desactivem desactiven desactives desactivessa desactivessen desactivesses desactivessi desactivessin desactivessis desactiveu desactivi desactivin desactivis desactivo desactivos desactivà desactivàiem desactivàrem desactivàreu desactivàs desactivàssem desactivàsseu desactivàssim desactivàssiu desactivàvem desactivàvets desactivàveu desactivàvom desactivés desactivéssem desactivésseu desactivéssim desactivéssiu desactiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
išjungti
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafectar /de.za.fekˈta/ /de.za.fekˈtaɾ/ /də.zə.fəkˈta/ alg ant bal cent desafect desafecta desafectada desafectades desafectaia desafectaien desafectaies desafectam desafectant desafectar desafectara desafectaran desafectarem desafectaren desafectares desafectareu desafectaria desafectarien desafectaries desafectariva desafectariven desafectarives desafectarà desafectaràs desafectaré desafectaríem desafectaríeu desafectarívem desafectaríveu desafectassen desafectasses desafectassin desafectassis desafectat desafectats desafectau desafectava desafectaven desafectaves desafectavi desafectavo desafecte desafecteguem desafecteguessa desafecteguessen desafecteguesses desafectegueu desafectegués desafecteguéssom desafecteguéssou desafectem desafecten desafectes desafectessa desafectessen desafectesses desafectessi desafectessin desafectessis desafecteu desafecti desafectin desafectis desafecto desafectos desafects desafectà desafectàiem desafectàieu desafectàrem desafectàreu desafectàs desafectàssem desafectàsseu desafectàssim desafectàssiu desafectàvem desafectàvets desafectàveu desafectàvom desafectés desafectéssem desafectésseu desafectéssim desafectéssiu desafectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
išsiimti

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ desaparec desaparega desapareguda desaparegudes desapareguem desapareguen desapareguera desaparegueren desaparegueres desaparegues desapareguessen desapareguesses desapareguessin desapareguessis desaparegueu desaparegui desapareguin desapareguis desaparegut desapareguts desaparegué desapareguérem desapareguéreu desaparegués desapareguéssem desapareguésseu desapareguéssim desapareguéssiu desapareguí desapareix desapareixem desapareixen desapareixent desapareixeran desapareixerem desapareixereu desapareixeria desapareixerien desapareixeries desapareixerà desapareixeràs desapareixeré desapareixeríem desapareixeríeu desapareixes desapareixeu desapareixia desapareixien desapareixies desapareixíem desapareixíeu desaparèixer occ val v
dingti

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
atsargos
Posar en lloc segur.
taupyti
(informàtica) guardar, enregistrar

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
katastrofa
Gran desgràcia amb dany important.

desbancar /dez.baŋˈkaɾ/ /dez.βaŋˈka/ /dəz.bəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desbanc desbanca desbancada desbancades desbancam desbancant desbancar desbancara desbancaran desbancarem desbancaren desbancares desbancareu desbancaria desbancarien desbancaries desbancarà desbancaràs desbancaré desbancaríem desbancaríeu desbancassen desbancasses desbancassin desbancassis desbancat desbancats desbancau desbancava desbancaven desbancaves desbanco desbancà desbancàrem desbancàreu desbancàs desbancàssem desbancàsseu desbancàssim desbancàssiu desbancàvem desbancàveu desbanque desbanquem desbanquen desbanques desbanquessen desbanquesses desbanquessin desbanquessis desbanqueu desbanqui desbanquin desbanquis desbanqués desbanquéssem desbanquésseu desbanquéssim desbanquéssiu desbanquí occ sept val v
aplenkti

desbaratar /dez.βa.ɾaˈta/ /dez.βa.ɾaˈtaɾ/ /dəz.bə.ɾəˈta/ alg ant bal cent desbarat desbarata desbaratada desbaratades desbarataia desbarataien desbarataies desbaratam desbaratant desbaratar desbaratara desbarataran desbaratarem desbarataren desbaratares desbaratareu desbarataria desbaratarien desbarataries desbaratariva desbaratariven desbaratarives desbaratarà desbarataràs desbarataré desbarataríem desbarataríeu desbaratarívem desbarataríveu desbaratassen desbaratasses desbaratassin desbaratassis desbaratat desbaratats desbaratau desbaratava desbarataven desbarataves desbaratavi desbaratavo desbarate desbarateguem desbarateguessa desbarateguessen desbarateguesses desbarategueu desbarategués desbarateguéssom desbarateguéssou desbaratem desbaraten desbarates desbaratessa desbaratessen desbaratesses desbaratessi desbaratessin desbaratessis desbarateu desbarati desbaratin desbaratis desbarato desbaratos desbarats desbaratà desbaratàiem desbaratàieu desbaratàrem desbaratàreu desbaratàs desbaratàssem desbaratàsseu desbaratàssim desbaratàssiu desbaratàvem desbaratàvets desbaratàveu desbaratàvom desbaratés desbaratéssem desbaratésseu desbaratéssim desbaratéssiu desbaratí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
griauti

desbordar /dez.βorˈða/ /dez.βoɾˈðaɾ/ /dəz.burˈda/ alg ant bal cent desbord desborda desbordada desbordades desbordaia desbordaien desbordaies desbordam desbordant desbordar desbordara desbordaran desbordarem desbordaren desbordares desbordareu desbordaria desbordarien desbordaries desbordariva desbordariven desbordarives desbordarà desbordaràs desbordaré desbordaríem desbordaríeu desbordarívem desbordaríveu desbordassen desbordasses desbordassin desbordassis desbordat desbordats desbordau desbordava desbordaven desbordaves desbordavi desbordavo desborde desbordeguem desbordeguessa desbordeguessen desbordeguesses desbordegueu desbordegués desbordeguéssom desbordeguéssou desbordem desborden desbordes desbordessa desbordessen desbordesses desbordessi desbordessin desbordessis desbordeu desbordi desbordin desbordis desbordo desbordos desbords desbordà desbordàiem desbordàieu desbordàrem desbordàreu desbordàs desbordàssem desbordàsseu desbordàssim desbordàssiu desbordàvem desbordàvets desbordàveu desbordàvom desbordés desbordéssem desbordésseu desbordéssim desbordéssiu desbordí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
perpildymas
Sortir les aigües d'un riu del seu curs habitual.
Manifestar-se un sentiment de manera incontrolable.
Superar en nombre o armament una línia de tropes, un exèrcit.
Tenir més feina que temps o treballadors per fer-la.
(esports de pilota) Sobrepassar, un atacant, la defensa adversària o bé el defensor que el marca.

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ilsėtis
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descanviar /des.kam.biˈa/ /des.kaɱ.viˈaɾ/ /dəs.kəm.biˈa/ /dəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descanvia descanviada descanviades descanviam descanviant descanviar descanviara descanviaran descanviarem descanviaren descanviares descanviareu descanviaria descanviarien descanviaries descanviarà descanviaràs descanviaré descanviaríem descanviaríeu descanviassen descanviasses descanviassin descanviassis descanviat descanviats descanviau descanviava descanviaven descanviaves descanvie descanviem descanvien descanvies descanviessen descanviesses descanviessin descanviessis descanvieu descanvii descanvio descanvià descanviàrem descanviàreu descanviàs descanviàssem descanviàsseu descanviàssim descanviàssiu descanviàvem descanviàveu descanviés descanviéssem descanviésseu descanviéssim descanviéssiu descanvií descanviï descanviïn descanviïs occ sept val v
pakeisti
Canviar una moneda o un bitllet pel seu valor en unitats més petites.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
palikuonis
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ bal descloc descloem descloent descloeu descloga descloguem descloguen descloguera desclogueren desclogueres desclogues descloguessen descloguesses descloguessin descloguessis desclogueu desclogui descloguin descloguis desclogué descloguérem descloguéreu desclogués descloguéssem descloguésseu descloguéssim descloguéssiu descloguí desclosa descloses desclosos desclou desclouen desclouran descloure desclourem descloureu desclouria desclourien desclouries desclourà desclouràs desclouré desclouríem desclouríeu desclous descloíem descloíeu descloïa descloïen descloïes desclòs occ val v
atidaryti
Obrir quelcom que estava clos.

descobriment n masc
atradimas

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
atrasti
Veure o trobar per primer cop.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
nežinomas
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconsiderar /des.kon.si.ðeˈɾa/ /des.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /dəs.kon.si.ðəˈɾa/ /dəs.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desconsider desconsidera desconsiderada desconsiderades desconsideram desconsiderant desconsiderar desconsiderara desconsideraran desconsiderarem desconsideraren desconsiderares desconsiderareu desconsideraria desconsiderarien desconsideraries desconsiderarà desconsideraràs desconsideraré desconsideraríem desconsideraríeu desconsiderassen desconsiderasses desconsiderassin desconsiderassis desconsiderat desconsiderats desconsiderau desconsiderava desconsideraven desconsideraves desconsidere desconsiderem desconsideren desconsideres desconsideressen desconsideresses desconsideressin desconsideressis desconsidereu desconsideri desconsiderin desconsideris desconsidero desconsiderà desconsideràrem desconsideràreu desconsideràs desconsideràssem desconsideràsseu desconsideràssim desconsideràssiu desconsideràvem desconsideràveu desconsiderés desconsideréssem desconsiderésseu desconsideréssim desconsideréssiu desconsiderí occ sept val v
nepaisyti

desconvenir /des.kom.beˈni/ /des.koɱ.veˈniɾ/ /dəs.koɱ.vəˈni/ /dəs.kum.bəˈni/ /dəs.kuɱ.vəˈni/ bal desconvenc desconvendran desconvendrem desconvendreu desconvendria desconvendrien desconvendries desconvendrà desconvendràs desconvendré desconvendríem desconvendríeu desconvenen desconvenguda desconvengudes desconvenguem desconvengueren desconvengueres desconvenguessin desconvenguessis desconvengueu desconvengui desconvenguin desconvenguis desconvengut desconvenguts desconvengué desconvenguérem desconvenguéreu desconvengués desconvenguéssim desconvenguéssiu desconvenguí desconvenia desconvenien desconvenies desconvenim desconvenint desconvenir desconveniu desconvens desconveníem desconveníeu desconvinc desconvindran desconvindrem desconvindreu desconvindria desconvindrien desconvindries desconvindrà desconvindràs desconvindré desconvindríem desconvindríeu desconvinga desconvinguda desconvingudes desconvinguem desconvinguen desconvinguera desconvingueren desconvingueres desconvingues desconvinguessen desconvinguesses desconvinguessin desconvinguessis desconvingueu desconvingui desconvinguin desconvinguis desconvingut desconvinguts desconvingué desconvinguérem desconvinguéreu desconvingués desconvinguéssem desconvinguésseu desconvinguéssim desconvinguéssiu desconvinguí desconvé desconvén occ val v
prieštarauti

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
aprašymas

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
aprašyti
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desdoblar /dez.ðobˈbɫa/ /dez.ðoˈbɫaɾ/ /dez.ðoˈβɫa/ /dəz.dubˈbɫa/ /dəz.duˈβɫa/ /dəz.ðobˈbɫa/ /dəz.ðubˈbɫa/ alg ant bal cent desdobl desdobla desdoblada desdoblades desdoblaia desdoblaien desdoblaies desdoblam desdoblant desdoblar desdoblara desdoblaran desdoblarem desdoblaren desdoblares desdoblareu desdoblaria desdoblarien desdoblaries desdoblariva desdoblariven desdoblarives desdoblarà desdoblaràs desdoblaré desdoblaríem desdoblaríeu desdoblarívem desdoblaríveu desdoblassen desdoblasses desdoblassin desdoblassis desdoblat desdoblats desdoblau desdoblava desdoblaven desdoblaves desdoblavi desdoblavo desdoble desdobleguem desdobleguessa desdobleguessen desdobleguesses desdoblegueu desdoblegués desdobleguéssom desdobleguéssou desdoblem desdoblen desdobles desdoblessa desdoblessen desdoblesses desdoblessi desdoblessin desdoblessis desdobleu desdobli desdoblin desdoblis desdoblo desdoblos desdobls desdoblà desdoblàiem desdoblàieu desdoblàrem desdoblàreu desdoblàs desdoblàssem desdoblàsseu desdoblàssim desdoblàssiu desdoblàvem desdoblàvets desdoblàveu desdoblàvom desdoblés desdobléssem desdoblésseu desdobléssim desdobléssiu desdoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dvišakuma
Repartir competències en dos edificis, quan anteriorment estaven concentrades en un sol organisme o edifici.
Seguir direccions separades.
Tenir subapartats.

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
tualeto pompa

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
gruodis
Dotzè mes de l'any.

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
vystymasis

desenvolupament sostenible n masc
darnusis vystymasis

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
vystytis

desert /deˈzɛɾt/ n masc
dykuma
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
paradas

desgraciar /dez.ɣɾa.siˈa/ /dez.ɣɾa.siˈaɾ/ /dəz.ɡɾə.siˈa/ alg bal desgracia desgraciada desgraciades desgraciam desgraciant desgraciar desgraciara desgraciaran desgraciarem desgraciaren desgraciares desgraciareu desgraciaria desgraciarien desgraciaries desgraciarà desgraciaràs desgraciaré desgraciaríem desgraciaríeu desgraciassen desgraciasses desgraciassin desgraciassis desgraciat desgraciats desgraciau desgraciava desgraciaven desgraciaves desgracie desgraciem desgracien desgracies desgraciessen desgraciesses desgraciessin desgraciessis desgracieu desgracii desgracio desgracià desgraciàrem desgraciàreu desgraciàs desgraciàssem desgraciàsseu desgraciàssim desgraciàssiu desgraciàvem desgraciàveu desgraciés desgraciéssem desgraciésseu desgraciéssim desgraciéssiu desgracií desgraciï desgraciïn desgraciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
griauti

desguassar /dez.ɣwaˈsa/ /dez.ɣwaˈsaɾ/ /dəz.ɡwəˈsa/ alg ant bal cent desguassa desguassada desguassades desguassaia desguassaien desguassaies desguassam desguassant desguassar desguassara desguassaran desguassarem desguassaren desguassares desguassareu desguassaria desguassarien desguassaries desguassariva desguassariven desguassarives desguassarà desguassaràs desguassaré desguassaríem desguassaríeu desguassarívem desguassaríveu desguassassen desguassasses desguassassin desguassassis desguassat desguassats desguassau desguassava desguassaven desguassaves desguassavi desguassavo desguasse desguasseguem desguasseguessa desguasseguessen desguasseguesses desguassegueu desguassegués desguasseguéssom desguasseguéssou desguassem desguassen desguasses desguassessa desguassessen desguassesses desguassessi desguassessin desguassessis desguasseu desguassi desguassin desguassis desguasso desguassos desguassà desguassàiem desguassàieu desguassàrem desguassàreu desguassàs desguassàssem desguassàsseu desguassàssim desguassàssiu desguassàvem desguassàvets desguassàveu desguassàvom desguassés desguasséssem desguassésseu desguasséssim desguasséssiu desguassí desguàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
drenažas

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
troškimas
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
geisti

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
alpulys

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ alg bal desoeix desoeixen desoeixes desoeixi desoeixin desoeixis desoeixo desoeixs desoesc desoesqui desoesquin desoesquis desoieu desoint desoir desoiran desoirem desoireu desoiria desoirien desoiries desoirà desoiràs desoiré desoiríem desoiríeu desou desouen desous desoí desoíem desoírem desoíreu desoís desoíssem desoísseu desoíssim desoíssiu desoïa desoïda desoïdes desoïen desoïes desoïguem desoïgueu desoïm desoïra desoïren desoïres desoïsc desoïsca desoïsquen desoïsques desoïssen desoïsses desoïssin desoïssis desoït desoïts desoïu desoïx desoïxen desoïxes desoïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nepaisyti

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
valgymo sutrikimai
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
žadintuvas

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ alg ant bal cent despull despulla despullada despullades despullaia despullaien despullaies despullam despullant despullar despullara despullaran despullarem despullaren despullares despullareu despullaria despullarien despullaries despullariva despullariven despullarives despullarà despullaràs despullaré despullaríem despullaríeu despullarívem despullaríveu despullassen despullasses despullassin despullassis despullat despullats despullau despullava despullaven despullaves despullavi despullavo despulle despulleguem despulleguessa despulleguessen despulleguesses despullegueu despullegués despulleguéssom despulleguéssou despullem despullen despulles despullessa despullessen despullesses despullessi despullessin despullessis despulleu despulli despullin despullis despullo despullos despulls despullà despullàiem despullàieu despullàrem despullàreu despullàs despullàssem despullàsseu despullàssim despullàssiu despullàvem despullàvets despullàveu despullàvom despullés despulléssem despullésseu despulléssim despulléssiu despullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nurengti

despús-anit /deˌpu.zaˈnit/ /dəˌpu.zəˈnit/ adv
užvakar naktį

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
distiliacija

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
kirvis

destre /ˈdes.tɾe/ /ˈdes.tɾə/ destra adj masc
tiesi
dret (costat dret, banda dreta, a mà dreta)

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
įgūdis

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
eskadrinis minininkas
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
sunaikinti

destí /desˈti/ n masc
likimas
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
begėdiškas
Que no té vergonya.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ alg bal desvesteix desvesteixen desvesteixes desvesteixi desvesteixin desvesteixis desvesteixo desvesteixs desvestesc desvestesca desvestesquen desvestesques desvestesqui desvestesquin desvestesquis desvestia desvestida desvestides desvestien desvesties desvestiguem desvestigueu desvestim desvestint desvestir desvestira desvestiran desvestirem desvestiren desvestires desvestireu desvestiria desvestirien desvestiries desvestirà desvestiràs desvestiré desvestiríem desvestiríeu desvestisc desvestisca desvestisquen desvestisques desvestissen desvestisses desvestissin desvestissis desvestit desvestits desvestiu desvestix desvestixen desvestixes desvestixo desvestí desvestíem desvestíeu desvestírem desvestíreu desvestís desvestíssem desvestísseu desvestíssim desvestíssiu desvist desvista desvisten desvistes eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nurengti

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
dešimtas

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
smulkmena

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detektyvas

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
determinantas
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
dešimt

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
pareiga

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
namų darbai
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
skola

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ alg bal devalua devaluada devaluades devaluam devaluant devaluar devaluara devaluaran devaluarem devaluaren devaluares devaluareu devaluaria devaluarien devaluaries devaluarà devaluaràs devaluaré devaluaríem devaluaríeu devaluassen devaluasses devaluassin devaluassis devaluat devaluats devaluau devaluava devaluaven devaluaves devalue devaluem devaluen devalues devaluessen devaluesses devaluessin devaluessis devalueu devaluo devaluu devaluà devaluàrem devaluàreu devaluàs devaluàssem devaluàsseu devaluàssim devaluàssiu devaluàvem devaluàveu devalués devaluéssem devaluésseu devaluéssim devaluéssiu devaluí devaluï devaluïn devaluïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
devalvuoti

dia /ˈdi.a/ n masc
diena
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
velnias
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
velnias
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diakonas

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diafragma

diagnosi /di.aŋˈnɔ.zi/ /di.aɡˈnɔ.zi/ /di.əŋˈnɔ.zi/ n fem
diagnozė

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagrama
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialektas

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
deimantas
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diari n masc
laikraštis
Periòdic de notícies publicat cada dia.
dienoraštis
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarchija

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
viduriavimas

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
piešinys
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
piešti

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
žodynas
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
diktatorius

didal /diˈðaɫ/ n masc
antpirštis
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
skirtingas
Que no és igual.

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
skirtumas

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
dvibalsis

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difterija

difícil adj
sunkus
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
orumas
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
ketvirtadienis

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
darbštumas
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
pirmadienis

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
tvanas

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
antradienis

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
trečiadienis

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
atsistatydinti

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
demonas
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
pietūs
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
pietauti
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dinastija

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
pinigai

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinozauras

dinou number
devyniolika

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
devynioliktas

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dinamiškas

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diplomas

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
sakyti
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
kryptis
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
direktorius
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
vesti
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc dur n masc
kietasis diskas

discapacitat n fem
neįgalumas

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
disciplina
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discrepar /dis.kɾeˈpa/ /dis.kɾeˈpaɾ/ /dis.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) discrep discrepa discrepada discrepades discrepam discrepant discrepar discrepara discreparan discreparem discreparen discrepares discrepareu discreparia discreparien discreparies discreparà discreparàs discreparé discreparíem discreparíeu discrepassen discrepasses discrepassin discrepassis discrepat discrepats discrepau discrepava discrepaven discrepaves discrepe discrepem discrepen discrepes discrepessen discrepesses discrepessin discrepessis discrepeu discrepi discrepin discrepis discrepo discrepà discrepàrem discrepàreu discrepàs discrepàssem discrepàsseu discrepàssim discrepàssiu discrepàvem discrepàveu discrepés discrepéssem discrepésseu discrepéssim discrepéssiu discrepí occ sept val v
prieštarauti
Dissentir, no estar d'acord.

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
diskriminacija

discurs /disˈkurs/ n masc
kalba

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
diskusija

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
šauti

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
pasiekiamas

disprosi n masc
disprozis

dissabte /diˈsap.te/ n masc
šeštadienis

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dissec disseca dissecada dissecades dissecam dissecant dissecar dissecara dissecaran dissecarem dissecaren dissecares dissecareu dissecaria dissecarien dissecaries dissecarà dissecaràs dissecaré dissecaríem dissecaríeu dissecassen dissecasses dissecassin dissecassis dissecat dissecats dissecau dissecava dissecaven dissecaves disseco dissecà dissecàrem dissecàreu dissecàs dissecàssem dissecàsseu dissecàssim dissecàssiu dissecàvem dissecàveu disseque dissequem dissequen disseques dissequessen dissequesses dissequessin dissequessis dissequeu dissequi dissequin dissequis dissequés dissequéssem dissequésseu dissequéssim dissequéssiu dissequí occ sept val v
kim̃šti

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
dizainas

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
dizainas

disset number
septyniolika

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
septynioliktas

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
paleisti

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
atskirti

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
pasiskirstymas

distància /disˈtan.si.a/ n fem
nuotolis
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

dit n masc
pirštas
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
sekmadienis

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
penktadienis

diversió n fem
linksma

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
linksma

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
devizas
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
dalyba

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
daliklis

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
ištuoka

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
aštuoniolika

divuitè /di.βujˈte/ number
aštuonioliktas

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
dieviškas
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialogas

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diametras

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
kasdien

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
vyskupija

diürn /diˈurn/ adj masc
dieninis

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
dovana
Talent innat per a fer una cosa.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dubliavimas

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
vingis
Col·locar una articulació en posició flexionada.
Vèncer la voluntat d'algú.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
daktaras
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doktrina

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
dokumentas

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
dokumentacija

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
dokumentinis kinas

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
dodekaedras

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfinas

dofí del Plata n masc
La Platos delfinas

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmatiškas

dol /ˈdɔɫ/ n masc
liūdesys

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
skaudėti

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
blogas
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
skausmas
Patiment, pena.

dolç adj masc
saldus

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
mielai

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damastas

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
moteris
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
dovana

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
duoti
Entregar de franc, regalar.

donar a llum v
gimdyti
parir

donar la llauna v
dirginti

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
mergelė
Dona verge.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopaminas

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
miegoti

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
miegamasis

dos number
du

dosi n fem
dozė

dot /ˈdɔt/ n masc
kraitis
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dvylika

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
dvyliktas
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
drakonas slibinas

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
rankosaitis

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dren drena drenada drenades drenam drenant drenar drenara drenaran drenarem drenaren drenares drenareu drenaria drenarien drenaries drenarà drenaràs drenaré drenaríem drenaríeu drenassen drenasses drenassin drenassis drenat drenats drenau drenava drenaven drenaves drene drenem drenen drenes drenessen drenesses drenessin drenessis dreneu dreni drenin drenis dreno drenà drenàrem drenàreu drenàs drenàssem drenàsseu drenàssim drenàssiu drenàvem drenàveu drenés drenéssem drenésseu drenéssim drenéssiu drení occ sept val v
drenažas

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
dešinys
Referent al cantó oposat a l'esquerre.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
teisė
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
dešinys
Costat dret.

dretà /dɾeˈta/ adj masc
dešiniarankis
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

drive n masc
varyti

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
narkotikas

drogoaddicció /ˌdɾɔ.ɣo.a.ðik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.ad.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.əd.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣu.əd.dik.siˈo/ n fem
narkomanija

dron /ˈdɾɔn/ n masc
bepilotis orlaivis

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ n masc
tinginys
Persona que defuig el treball.

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druidas

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
muitinė

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
muitininkas

dubni n masc
dubnis

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
abejoti
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
abejonė

dubtós /dupˈtos/ adj masc
abejotinas

duc n masc
hercogas
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
hercogystė
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
kopa

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
dvylikapirštė žarna

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
dublikatas

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
hercogienė

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
kietas
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durada /duˈɾa.ða/ /duˈɾa.ðə/ n fem
trukmė

durador /du.ɾaˈðo/ /du.ɾaˈðoɾ/ /du.ɾəˈðo/ duradora adj masc
patvarus

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
trukti

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
dušas
Bany pres en una dutxa.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
dalmatinas
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
dalmatinas
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
dalmatinas
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil n masc
datulė

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
dešimtmečiai
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
labirintas
Laberint com a joc.

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
despotas

déu n masc
dievas

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
skaitmuo
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.

díptic /ˈdip.tik/ n masc
diptikas

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
doleris

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
spurga
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
užtemimas

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
aidas

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
ekologinis nerimas

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
ekonomika
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

ecosistema /ˌe.ko.sisˈte.ma/ /ˌɛ.ko.sisˈte.mə/ /ˌɛ.ku.sisˈte.mə/ n masc
ekosistema

edat /eˈðat/ n fem
amžius
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
pastatas statinys

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
redaktorius
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
lavinimas
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació física n fem
fizinis

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
mandagus

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
poveikis

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
grynieji
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
efektyvumas
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
egiptietis
Persona que habita o és originària d'Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
juodadėmė menkė

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
savanaudiškumas

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
savanaudis

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
kumelė

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
įrankis
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einšteinis

eix /ˈejʃ/ n masc
ašis
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
spiečius

eixamar /e.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈmaɾ/ /ə.ʃəˈma/ alg ant bal cent eiv eixam eixama eixamada eixamades eixamaia eixamaien eixamaies eixamam eixamant eixamar eixamara eixamaran eixamarem eixamaren eixamares eixamareu eixamaria eixamarien eixamaries eixamariva eixamariven eixamarives eixamarà eixamaràs eixamaré eixamaríem eixamaríeu eixamarívem eixamaríveu eixamassen eixamasses eixamassin eixamassis eixamat eixamats eixamau eixamava eixamaven eixamaves eixamavi eixamavo eixame eixameguem eixameguessa eixameguessen eixameguesses eixamegueu eixamegués eixameguéssom eixameguéssou eixamem eixamen eixames eixamessa eixamessen eixamesses eixamessi eixamessin eixamessis eixameu eixami eixamin eixamis eixamo eixamos eixams eixamà eixamàiem eixamàieu eixamàrem eixamàreu eixamàs eixamàssem eixamàsseu eixamàssim eixamàssiu eixamàvem eixamàvets eixamàveu eixamàvom eixamés eixaméssem eixamésseu eixaméssim eixaméssiu eixamí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spiečius

eixamenar /e.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈnaɾ/ /ə.ʃə.məˈna/ alg ant bal cent eiv eixamena eixamenada eixamenades eixamenaia eixamenaien eixamenaies eixamenam eixamenant eixamenar eixamenara eixamenaran eixamenarem eixamenaren eixamenares eixamenareu eixamenaria eixamenarien eixamenaries eixamenariva eixamenariven eixamenarives eixamenarà eixamenaràs eixamenaré eixamenaríem eixamenaríeu eixamenarívem eixamenaríveu eixamenassen eixamenasses eixamenassin eixamenassis eixamenat eixamenats eixamenau eixamenava eixamenaven eixamenaves eixamenavi eixamenavo eixamene eixameneguem eixameneguessa eixameneguessen eixameneguesses eixamenegueu eixamenegués eixameneguéssom eixameneguéssou eixamenem eixamenen eixamenes eixamenessa eixamenessen eixamenesses eixamenessi eixamenessin eixamenessis eixameneu eixameni eixamenin eixamenis eixameno eixamenos eixamenà eixamenàiem eixamenàieu eixamenàrem eixamenàreu eixamenàs eixamenàssem eixamenàsseu eixamenàssim eixamenàssiu eixamenàvem eixamenàvets eixamenàveu eixamenàvom eixamenés eixamenéssem eixamenésseu eixamenéssim eixamenéssiu eixamení eixamèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spiečius

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
išėjimas
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
išeiti

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
džiovinti
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ eixuta adj masc
sausas
Sense humitat després de treure'n el líquid.

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ alg ant bal cent eiv ejacul ejacula ejaculada ejaculades ejaculaia ejaculaien ejaculaies ejaculam ejaculant ejacular ejaculara ejacularan ejacularem ejacularen ejaculares ejaculareu ejacularia ejacularien ejacularies ejaculariva ejaculariven ejacularives ejacularà ejacularàs ejacularé ejacularíem ejacularíeu ejacularívem ejacularíveu ejaculassen ejaculasses ejaculassin ejaculassis ejaculat ejaculats ejaculau ejaculava ejaculaven ejaculaves ejaculavi ejaculavo ejacule ejaculeguem ejaculeguessa ejaculeguessen ejaculeguesses ejaculegueu ejaculegués ejaculeguéssom ejaculeguéssou ejaculem ejaculen ejacules ejaculessa ejaculessen ejaculesses ejaculessi ejaculessin ejaculessis ejaculeu ejaculi ejaculin ejaculis ejaculo ejaculos ejaculs ejaculà ejaculàiem ejaculàieu ejaculàrem ejaculàreu ejaculàs ejaculàssem ejaculàsseu ejaculàssim ejaculàssiu ejaculàvem ejaculàvets ejaculàveu ejaculàvom ejaculés ejaculéssem ejaculésseu ejaculéssim ejaculéssiu ejaculí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ejakuliuoti

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
rinkimai

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektra

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
elektroninis
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronika

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
elektronas

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
dramblys
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegija

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
pasirinkti
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
elementas
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
cheminis elementas

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
aukštas

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
elitas

ell /ˈɛʎ/ pronoun
jis

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
ji

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
jos

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
jie

elm /ˈɛɫm/ n masc
šalmas

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
daugtaškis

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
greitãkalbė
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
nėštumas
Estat de la dona prenyada.

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblema

embolcar /am.boɫˈka/ /em.boɫˈka/ /em.boɫˈkaɾ/ /əm.boɫˈka/ /əm.buɫˈka/ alg ant bal cent eiv embolc embolca embolcada embolcades embolcaia embolcaien embolcaies embolcam embolcant embolcar embolcara embolcaran embolcarem embolcaren embolcares embolcareu embolcaria embolcarien embolcaries embolcariva embolcariven embolcarives embolcarà embolcaràs embolcaré embolcaríem embolcaríeu embolcarívem embolcaríveu embolcassen embolcasses embolcassin embolcassis embolcat embolcats embolcau embolcava embolcaven embolcaves embolcavi embolcavo embolco embolcos embolcà embolcàiem embolcàieu embolcàrem embolcàreu embolcàs embolcàssem embolcàsseu embolcàssim embolcàssiu embolcàvem embolcàvets embolcàveu embolcàvom embolque embolqueguem embolqueguessa embolqueguessen embolqueguesses embolquegueu embolquegués embolqueguéssom embolqueguéssou embolquem embolquen embolques embolquessa embolquessen embolquesses embolquessi embolquessin embolquessis embolqueu embolqui embolquin embolquis embolqués embolquéssem embolquésseu embolquéssim embolquéssiu embolquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apklotas

emborratxar /am.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃaɾ/ /əm.bo.rəˈt͡ʃa/ /əm.bu.rəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emborratx emborratxa emborratxada emborratxades emborratxam emborratxant emborratxar emborratxara emborratxaran emborratxarem emborratxaren emborratxares emborratxareu emborratxaria emborratxarien emborratxaries emborratxarà emborratxaràs emborratxaré emborratxaríem emborratxaríeu emborratxassen emborratxasses emborratxassin emborratxassis emborratxat emborratxats emborratxau emborratxava emborratxaven emborratxaves emborratxe emborratxem emborratxen emborratxes emborratxessen emborratxesses emborratxessin emborratxessis emborratxeu emborratxi emborratxin emborratxis emborratxo emborratxà emborratxàrem emborratxàreu emborratxàs emborratxàssem emborratxàsseu emborratxàssim emborratxàssiu emborratxàvem emborratxàveu emborratxés emborratxéssem emborratxésseu emborratxéssim emborratxéssiu emborratxí occ sept val v
išmirkyti
Xopar el pa de pessic d'un pastís o d'un dolç en almívar o en licor perquè faci més bon gust.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ alg ant bal cent eiv embosc embosca emboscada emboscades emboscaia emboscaien emboscaies emboscam emboscant emboscar emboscara emboscaran emboscarem emboscaren emboscares emboscareu emboscaria emboscarien emboscaries emboscariva emboscariven emboscarives emboscarà emboscaràs emboscaré emboscaríem emboscaríeu emboscarívem emboscaríveu emboscassen emboscasses emboscassin emboscassis emboscat emboscats emboscau emboscava emboscaven emboscaves emboscavi emboscavo embosco emboscos emboscà emboscàiem emboscàieu emboscàrem emboscàreu emboscàs emboscàssem emboscàsseu emboscàssim emboscàssiu emboscàvem emboscàvets emboscàveu emboscàvom embosque embosqueguem embosqueguessa embosqueguessen embosqueguesses embosquegueu embosquegués embosqueguéssom embosqueguéssou embosquem embosquen embosques embosquessa embosquessen embosquesses embosquessi embosquessin embosquessis embosqueu embosqui embosquin embosquis embosqués embosquéssem embosquésseu embosquéssim embosquéssiu embosquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pasala

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
girtas

embromar /am.bɾoˈma/ /em.bɾoˈma/ /em.bɾoˈmaɾ/ /əm.bɾoˈma/ /əm.bɾuˈma/ alg ant bal cent eiv embrom embroma embromada embromades embromaia embromaien embromaies embromam embromant embromar embromara embromaran embromarem embromaren embromares embromareu embromaria embromarien embromaries embromariva embromariven embromarives embromarà embromaràs embromaré embromaríem embromaríeu embromarívem embromaríveu embromassen embromasses embromassin embromassis embromat embromats embromau embromava embromaven embromaves embromavi embromavo embrome embromeguem embromeguessa embromeguessen embromeguesses embromegueu embromegués embromeguéssom embromeguéssou embromem embromen embromes embromessa embromessen embromesses embromessi embromessin embromessis embromeu embromi embromin embromis embromo embromos embroms embromà embromàiem embromàieu embromàrem embromàreu embromàs embromàssem embromàsseu embromàssim embromàssiu embromàvem embromàvets embromàveu embromàvom embromés embroméssem embromésseu embroméssim embroméssiu embromí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ūkana

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
eismo grūstis
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigracija

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emyras

emmalaltir /em.ma.ɫaɫˈti/ /em.ma.ɫaɫˈtiɾ/ bal emmalalteix emmalalteixen emmalalteixes emmalalteixi emmalalteixin emmalalteixis emmalalteixo emmalaltesc emmalaltesqui emmalaltesquin emmalaltesquis emmalaltia emmalaltida emmalaltides emmalaltien emmalalties emmalaltiguem emmalaltigueu emmalaltim emmalaltint emmalaltir emmalaltira emmalaltiran emmalaltirem emmalaltiren emmalaltires emmalaltireu emmalaltiria emmalaltirien emmalaltiries emmalaltirà emmalaltiràs emmalaltiré emmalaltiríem emmalaltiríeu emmalaltisc emmalaltisca emmalaltisquen emmalaltisques emmalaltissen emmalaltisses emmalaltissin emmalaltissis emmalaltit emmalaltits emmalaltiu emmalaltix emmalaltixen emmalaltixes emmalaltixo emmalaltí emmalaltíem emmalaltíeu emmalaltírem emmalaltíreu emmalaltís emmalaltíssem emmalaltísseu emmalaltíssim emmalaltíssiu n-occ occ sept val v
susirgti
Fer caure malalt.
Caure malalt.

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nuodyti

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emocija

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empall empalla empallada empallades empallam empallant empallar empallara empallaran empallarem empallaren empallares empallareu empallaria empallarien empallaries empallarà empallaràs empallaré empallaríem empallaríeu empallassen empallasses empallassin empallassis empallat empallats empallau empallava empallaven empallaves empalle empallem empallen empalles empallessen empallesses empallessin empallessis empalleu empalli empallin empallis empallo empallà empallàrem empallàreu empallàs empallàssem empallàsseu empallàssim empallàssiu empallàvem empallàveu empallés empalléssem empallésseu empalléssim empalléssiu empallí occ sept val v
apklotas

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ryti

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatija

empatxar /em.paˈt͡ʃa/ /em.paˈt͡ʃaɾ/ /əm.pəˈt͡ʃa/ alg ant bal cent eiv empatx empatxa empatxada empatxades empatxaia empatxaien empatxaies empatxam empatxant empatxar empatxara empatxaran empatxarem empatxaren empatxares empatxareu empatxaria empatxarien empatxaries empatxariva empatxariven empatxarives empatxarà empatxaràs empatxaré empatxaríem empatxaríeu empatxarívem empatxaríveu empatxassen empatxasses empatxassin empatxassis empatxat empatxats empatxau empatxava empatxaven empatxaves empatxavi empatxavo empatxe empatxeguem empatxeguessa empatxeguessen empatxeguesses empatxegueu empatxegués empatxeguéssom empatxeguéssou empatxem empatxen empatxes empatxessa empatxessen empatxesses empatxessi empatxessin empatxessis empatxeu empatxi empatxin empatxis empatxo empatxos empatxs empatxà empatxàiem empatxàieu empatxàrem empatxàreu empatxàs empatxàssem empatxàsseu empatxàssim empatxàssiu empatxàvem empatxàvets empatxàveu empatxàvom empatxés empatxéssem empatxésseu empatxéssim empatxéssiu empatxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kim̃šti

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empavon empavona empavonada empavonades empavonam empavonant empavonar empavonaran empavonarem empavonaren empavonares empavonareu empavonaria empavonarien empavonaries empavonarà empavonaràs empavonaré empavonaríem empavonaríeu empavonassen empavonasses empavonassin empavonassis empavonat empavonats empavonau empavonava empavonaven empavonaves empavonem empavonen empavones empavonessen empavonesses empavonessin empavonessis empavoneu empavoni empavonin empavonis empavono empavonà empavonàrem empavonàreu empavonàs empavonàssem empavonàsseu empavonàssim empavonàssiu empavonàvem empavonàveu empavonés empavonéssem empavonésseu empavonéssim empavonéssiu empavoní v
parudinti

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stumti
Donar una empenta.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
imperatorius
Cap d'un imperi.

empipar /em.piˈpa/ /em.piˈpaɾ/ /əm.piˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empip empipa empipada empipades empipam empipant empipar empipara empiparan empiparem empiparen empipares empipareu empiparia empiparien empiparies empiparà empiparàs empiparé empiparíem empiparíeu empipassen empipasses empipassin empipassis empipat empipats empipau empipava empipaven empipaves empipe empipem empipen empipes empipessen empipesses empipessin empipessis empipeu empipi empipin empipis empipo empipà empipàrem empipàreu empipàs empipàssem empipàsseu empipàssim empipàssiu empipàvem empipàveu empipés empipéssem empipésseu empipéssim empipéssiu empipí occ sept val v
dirginti

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emplena emplenada emplenades emplenam emplenant emplenar emplenara emplenaran emplenarem emplenaren emplenares emplenareu emplenaria emplenarien emplenaries emplenarà emplenaràs emplenaré emplenaríem emplenaríeu emplenassen emplenasses emplenassin emplenassis emplenat emplenats emplenau emplenava emplenaven emplenaves emplene emplenem emplenen emplenes emplenessen emplenesses emplenessin emplenessis empleneu empleni emplenin emplenis empleno emplenà emplenàrem emplenàreu emplenàs emplenàssem emplenàsseu emplenàssim emplenàssiu emplenàvem emplenàveu emplenés emplenéssem emplenésseu emplenéssim emplenéssiu emplení emplèn occ sept val v
pìldyti
Completar un document amb les dades demanades.

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
pirštų atspaudas

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
įmonė

empudegar /am.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣaɾ/ /əm.pu.ðəˈɣa/ alg bal eiv empudeg empudega empudegada empudegades empudegam empudegant empudegar empudegara empudegaran empudegarem empudegaren empudegares empudegareu empudegaria empudegarien empudegaries empudegarà empudegaràs empudegaré empudegaríem empudegaríeu empudegassen empudegasses empudegassin empudegassis empudegat empudegats empudegau empudegava empudegaven empudegaves empudego empudegue empudeguem empudeguen empudegues empudeguessen empudeguesses empudeguessin empudeguessis empudegueu empudegui empudeguin empudeguis empudegués empudeguéssem empudeguésseu empudeguéssim empudeguéssiu empudeguí empudegà empudegàrem empudegàreu empudegàs empudegàssem empudegàsseu empudegàssim empudegàssiu empudegàvem empudegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
dirginti
Importunar una persona amb peticions o xerrameca incessant.

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
stumti
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
pamilti
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
medynas
(figuradament) Adaptar-se una persona a un context nou.

encaminador /eŋ.ka.mi.naˈðo/ /eŋ.ka.mi.naˈðoɾ/ /əŋ.kə.mi.nəˈðo/ n masc
maršrutizatorius

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
dar

encara que conjunction
nors

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
encefalitas

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
uždegti
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
žiebtuvėlis

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
smilkalai

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
salota
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
enciklopedija

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
priekalas
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

encoratjador /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðo/ /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðoɾ/ /əŋ.ko.ɾə.d͡ʒəˈðo/ /əŋ.ku.ɾə.d͡ʒəˈðo/ adj masc
padrąsinanti

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv encoratge encoratgeguem encoratgeguessa encoratgeguessen encoratgeguesses encoratgegueu encoratgegués encoratgeguéssom encoratgeguéssou encoratgem encoratgen encoratges encoratgessa encoratgessen encoratgesses encoratgessi encoratgessin encoratgessis encoratgeu encoratgi encoratgin encoratgis encoratgés encoratgéssem encoratgésseu encoratgéssim encoratgéssiu encoratgí encoratj encoratja encoratjada encoratjades encoratjaia encoratjaien encoratjaies encoratjaieu encoratjam encoratjant encoratjar encoratjara encoratjaran encoratjarem encoratjaren encoratjares encoratjareu encoratjaria encoratjarien encoratjaries encoratjariva encoratjariven encoratjarives encoratjarà encoratjaràs encoratjaré encoratjaríem encoratjaríeu encoratjarívem encoratjaríveu encoratjassen encoratjasses encoratjassin encoratjassis encoratjat encoratjats encoratjau encoratjava encoratjaven encoratjaves encoratjavi encoratjavo encoratjo encoratjos encoratjà encoratjàiem encoratjàrem encoratjàreu encoratjàs encoratjàssem encoratjàsseu encoratjàssim encoratjàssiu encoratjàvem encoratjàveu encoratjàvom n-occ nota1 occ sept v.cent val v
padrąsinti

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encuny encunya encunyada encunyades encunyam encunyant encunyar encunyara encunyaran encunyarem encunyaren encunyares encunyareu encunyaria encunyarien encunyaries encunyarà encunyaràs encunyaré encunyaríem encunyaríeu encunyassen encunyasses encunyassin encunyassis encunyat encunyats encunyau encunyava encunyaven encunyaves encunye encunyem encunyen encunyes encunyessen encunyesses encunyessin encunyessis encunyeu encunyi encunyin encunyis encunyo encunyà encunyàrem encunyàreu encunyàs encunyàssem encunyàsseu encunyàssim encunyàssiu encunyàvem encunyàveu encunyés encunyéssem encunyésseu encunyéssim encunyéssiu encunyí occ sept val v
žetonas
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
mįslė

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endokarditas

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
kištukas
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endreç /enˈdɾes/ /ənˈdɾes/ /ənˈdɾəs/ /ənˈdɾɛs/ n masc
išdėstymas

enemic /e.neˈmik/ n masc
priešas

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energija

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
grim̃zti
Posar, fer anar, al fons.

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ engalipa engalipada engalipades engalipant engalipar engaliparan engaliparem engaliparen engalipares engalipareu engaliparia engaliparien engaliparies engaliparà engaliparàs engaliparé engaliparíem engaliparíeu engalipat engalipats engalipava engalipaven engalipaves engalipe engalipem engalipen engalipes engalipessen engalipesses engalipessin engalipessis engalipeu engalipi engalipin engalipis engalipo engalipà engalipàrem engalipàreu engalipàvem engalipàveu engalipés engalipéssem engalipésseu engalipéssim engalipéssiu engalipí occ sept v
juokdarys

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
klaidinti

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
inžinierius

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
sveikiname
Felicitació per un bon succés.

enigma n masc
mįslė

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
mįslingas

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
atsispyrimas

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
aukštas
Cap amunt respecte a terra.

enllaç /eɲˈʎas/ /əɲˈʎas/ n masc
hipersaitas
Element en un document, generalment d'hipertext, que permet de connectar amb una part del mateix document, amb un altre document o amb una part d'un altre document.

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
didelis

enquadernar /eŋ.kwa.ðerˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /əŋ.kwə.ðərˈna/ alg ant bal cent eiv enquadern enquaderna enquadernada enquadernades enquadernaia enquadernaien enquadernaies enquadernam enquadernant enquadernar enquadernara enquadernaran enquadernarem enquadernaren enquadernares enquadernareu enquadernaria enquadernarien enquadernaries enquadernariva enquadernariven enquadernarives enquadernarà enquadernaràs enquadernaré enquadernaríem enquadernaríeu enquadernarívem enquadernaríveu enquadernassen enquadernasses enquadernassin enquadernassis enquadernat enquadernats enquadernau enquadernava enquadernaven enquadernaves enquadernavi enquadernavo enquaderne enquaderneguem enquaderneguessa enquaderneguessen enquaderneguesses enquadernegueu enquadernegués enquaderneguéssom enquaderneguéssou enquadernem enquadernen enquadernes enquadernessa enquadernessen enquadernesses enquadernessi enquadernessin enquadernessis enquaderneu enquaderni enquadernin enquadernis enquaderno enquadernos enquaderns enquadernà enquadernàiem enquadernàieu enquadernàrem enquadernàreu enquadernàs enquadernàssem enquadernàsseu enquadernàssim enquadernàssiu enquadernàvem enquadernàvets enquadernàveu enquadernàvom enquadernés enquadernéssem enquadernésseu enquadernéssim enquadernéssiu enquaderní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rišti

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
tardymas

enregistrar /en.re.d͡ʒisˈtɾa/ /en.re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /en.re.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enregistr enregistra enregistrada enregistrades enregistram enregistrant enregistrar enregistrara enregistraran enregistrarem enregistraren enregistrares enregistrareu enregistraria enregistrarien enregistraries enregistrarà enregistraràs enregistraré enregistraríem enregistraríeu enregistrassen enregistrasses enregistrassin enregistrassis enregistrat enregistrats enregistrau enregistrava enregistraven enregistraves enregistre enregistrem enregistren enregistres enregistressen enregistresses enregistressin enregistressis enregistreu enregistri enregistrin enregistris enregistro enregistrà enregistràrem enregistràreu enregistràs enregistràssem enregistràsseu enregistràssim enregistràssiu enregistràvem enregistràveu enregistrés enregistréssem enregistrésseu enregistréssim enregistréssiu enregistrí occ sept val v
diskas
Obtenir i emmagatzemar informació de dades o audiovisual amb un aparell.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
esybė
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ pronoun
mes
Substitució en verbs reflexius de la primera persona del plural (nosaltres). Emprat anteposat al verb, si va darrere del verb adopta la forma nos.

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
mokyti
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
parodyti
Instruir, ensinistrar.

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entafor entafora entaforada entaforades entaforam entaforant entaforar entaforara entaforaran entaforarem entaforaren entaforares entaforareu entaforaria entaforarien entaforaries entaforarà entaforaràs entaforaré entaforaríem entaforaríeu entaforassen entaforasses entaforassin entaforassis entaforat entaforats entaforau entaforava entaforaven entaforaves entafore entaforem entaforen entafores entaforessen entaforesses entaforessin entaforessis entaforeu entafori entaforin entaforis entaforo entaforà entaforàrem entaforàreu entaforàs entaforàssem entaforàsseu entaforàssim entaforàssiu entaforàvem entaforàveu entaforés entaforéssem entaforésseu entaforéssim entaforéssiu entaforí occ sept val v
oda
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entebeir /en.te.beˈiɾ/ /en.te.βeˈi/ /ən.tə.βəˈi/ bal entebeeix entebeeixen entebeeixes entebeeixi entebeeixin entebeeixis entebeeixo entebeesc entebeesqui entebeesquin entebeesquis entebeint entebeir entebeiran entebeirem entebeireu entebeiria entebeirien entebeiries entebeirà entebeiràs entebeiré entebeiríem entebeiríeu entebeí entebeíem entebeíeu entebeírem entebeíreu entebeís entebeíssem entebeísseu entebeíssim entebeíssiu entebeïa entebeïda entebeïdes entebeïen entebeïes entebeïguem entebeïgueu entebeïm entebeïra entebeïren entebeïres entebeïsc entebeïsca entebeïsquen entebeïsques entebeïssen entebeïsses entebeïssin entebeïssis entebeït entebeïts entebeïu entebeïx entebeïxen entebeïxes entebeïxo n-occ occ sept val v
šildyti

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
suprasti
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
supratimas

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
ištisai

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
duobkasys

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
palaidoti

entesa /anˈte.za/ /enˈte.za/ /ənˈtə.zə/ /ənˈtɛ.zə/ n fem
supratimas

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
esybė

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
įėjimas
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
įeiti
Passar de fora cap endins.

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
išdaigus

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
treneris

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
lavinimas

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
sumuštinis

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
pramoga

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
interviu

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
pakilimas

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
įpulti
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
pavydas
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
pavydėti

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
senavimas

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ bal envelleix envelleixen envelleixes envelleixi envelleixin envelleixis envelleixo envellesc envellesqui envellesquin envellesquis envellia envellida envellides envellien envellies envelliguem envelligueu envellim envellint envellir envellira envelliran envellirem envelliren envellires envellireu envelliria envellirien envelliries envellirà envelliràs envelliré envelliríem envelliríeu envellisc envellisca envellisquen envellisques envellissen envellisses envellissin envellissis envellit envellits envelliu envellix envellixen envellixes envellixo envellí envellíem envellíeu envellírem envellíreu envellís envellíssem envellísseu envellíssim envellíssiu n-occ occ sept val v
amžius

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ alg ant bal cent eiv enverina enverinada enverinades enverinaia enverinaien enverinaies enverinam enverinant enverinar enverinara enverinaran enverinarem enverinaren enverinares enverinareu enverinaria enverinarien enverinaries enverinariva enverinariven enverinarives enverinarà enverinaràs enverinaré enverinaríem enverinaríeu enverinarívem enverinaríveu enverinassen enverinasses enverinassin enverinassis enverinat enverinats enverinau enverinava enverinaven enverinaves enverinavi enverinavo enverine enverineguem enverineguessa enverineguessen enverineguesses enverinegueu enverinegués enverineguéssom enverineguéssou enverinem enverinen enverines enverinessa enverinessen enverinesses enverinessi enverinessin enverinessis enverineu enverini enverinin enverinis enverino enverinos enverinà enverinàiem enverinàieu enverinàrem enverinàreu enverinàs enverinàssem enverinàsseu enverinàssim enverinàssiu enverinàvem enverinàvets enverinàveu enverinàvom enverinés enverinéssem enverinésseu enverinéssim enverinéssiu enveriní enverín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nuodyti

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
lakuoti

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgija

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
ilgėtis
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzimas

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
epidermis

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemija

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsija

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
epizodas

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemologija

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epentezė

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
eponimas

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
pusiaujas
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
lygiakraštis

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
ekvinokcija

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
įranga
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagažas

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
atitikmuo

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
atitikmuo
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
era
Període llarg amb esdeveniments que el diferencien d'altres períodes.

erbi n masc
erbis

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erekcija

ergo /ˈer.ɡo/ /ˈɛɾ.ɣo/ conjunction
todėl, dėl to, užtat

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
ežys

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
dykynė
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
šermuonėlis
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
erotik

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
klaida
Equivocació, incorrecció.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
vikšras

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ esbandeix esbandeixen esbandeixes esbandeixi esbandeixin esbandeixis esbandeixo esbandia esbandida esbandides esbandien esbandies esbandim esbandint esbandir esbandira esbandiran esbandirem esbandiren esbandires esbandireu esbandiria esbandirien esbandiries esbandirà esbandiràs esbandiré esbandiríem esbandiríeu esbandisc esbandisca esbandisquen esbandisques esbandissen esbandisses esbandissin esbandissis esbandit esbandits esbandiu esbandix esbandixen esbandixes esbandixo esbandí esbandíem esbandíeu esbandírem esbandíreu esbandís esbandíssem esbandísseu esbandíssim esbandíssiu n-occ occ sept val v
išskalauti

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
gervuogė

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ esberla esberlada esberlades esberlant esberlar esberlaran esberlarem esberlaren esberlares esberlareu esberlaria esberlarien esberlaries esberlarà esberlaràs esberlaré esberlaríem esberlaríeu esberlat esberlats esberlava esberlaven esberlaves esberle esberlem esberlen esberles esberlessen esberlesses esberlessin esberlessis esberleu esberli esberlin esberlis esberlo esberlà esberlàrem esberlàreu esberlàvem esberlàveu esberlés esberléssem esberlésseu esberléssim esberléssiu esberlí occ sept v
perskirtas, perpjautas, perkirptas, perkąstas

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
trinti
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbraon esbraona esbraonada esbraonades esbraonam esbraonant esbraonar esbraonara esbraonaran esbraonarem esbraonaren esbraonares esbraonareu esbraonaria esbraonarien esbraonaries esbraonarà esbraonaràs esbraonaré esbraonaríem esbraonaríeu esbraonassen esbraonasses esbraonassin esbraonassis esbraonat esbraonats esbraonau esbraonava esbraonaven esbraonaves esbraone esbraonem esbraonen esbraones esbraonessen esbraonesses esbraonessin esbraonessis esbraoneu esbraoni esbraonin esbraonis esbraono esbraonà esbraonàrem esbraonàreu esbraonàs esbraonàssem esbraonàsseu esbraonàssim esbraonàssiu esbraonàvem esbraonàveu esbraonés esbraonéssem esbraonésseu esbraonéssim esbraonéssiu esbraoní occ val v
duslintuvas
Fatigar molt, esgotar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
šachmatai

escacs /esˈkaks/ n masc
šachmatai
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ n masc
skafandras

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
laiptinė laiptai
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escala mecànica n fem
eskalatorius

escaldar /as.kaɫˈda/ /es.kaɫˈda/ /es.kaɫˈdaɾ/ /əs.kəɫˈda/ alg ant bal cent eiv escald escalda escaldada escaldades escaldaia escaldaien escaldaies escaldam escaldant escaldar escaldara escaldaran escaldarem escaldaren escaldares escaldareu escaldaria escaldarien escaldaries escaldariva escaldariven escaldarives escaldarà escaldaràs escaldaré escaldaríem escaldaríeu escaldarívem escaldaríveu escaldassen escaldasses escaldassin escaldassis escaldat escaldats escaldau escaldava escaldaven escaldaves escaldavi escaldavo escalde escaldeguem escaldeguessa escaldeguessen escaldeguesses escaldegueu escaldegués escaldeguéssom escaldeguéssou escaldem escalden escaldes escaldessa escaldessen escaldesses escaldessi escaldessin escaldessis escaldeu escaldi escaldin escaldis escaldo escaldos escalds escaldà escaldàiem escaldàieu escaldàrem escaldàreu escaldàs escaldàssem escaldàsseu escaldàssim escaldàssiu escaldàvem escaldàvets escaldàveu escaldàvom escaldés escaldéssem escaldésseu escaldéssim escaldéssiu escaldí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
plikyti

escalfament /as.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈment/ /kaɫ.faˈment/ /əs.kəɫ.fəˈmen/ /əs.kəɫ.fəˈment/ n masc
apšilimas

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
kaitinti
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
šiluma

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
raištis
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.
pelotons
Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
paskleisti
Estendre una matèria per una superfície.

escandall /as.kanˈdaʎ/ /es.kanˈdaʎ/ /əs.kənˈdaj/ /əs.kənˈdaʎ/ n masc
švinas
Instrument que consta d'un cilindre de plom posat a l’extrem d’un cordill, que serveix per a determinar la pregonesa del mar, d’un riu, etc., en un punt determinat.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
skandis

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pabėgti

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
vabalas

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
žvynai

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
scena

esclau /esˈkɫaw/ n masc
vergas
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
sklerozė

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
škotiškas

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
mokykla
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola bressol n fem
vaikų darželis

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
mokinys
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
skautas
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
klausyti

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
šluota
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
šluoti
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
šiukšlių
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
skeneris

escomesa /es.koˈme.za/ /əs.koˈmə.zə/ /əs.kuˈmɛ.zə/ n fem
pasikėsinimas

escometre /as.koˈme.tɾe/ /es.koˈme.tɾe/ /əs.koˈmə.tɾə/ /əs.kuˈmɛ.tɾə/ alg bal escomesa escomeses escomesos escomet escometa escometem escometen escometent escometera escometeren escometeres escometes escometessen escometesses escometessin escometessis escometeu escometi escometia escometien escometies escometin escometis escometo escometran escometre escometrem escometreu escometria escometrien escometries escometrà escometràs escometré escometríem escometríeu escomets escometé escometérem escometéreu escometés escometéssem escometésseu escometéssim escometéssiu escometí escometíem escometíeu escomès escomés occ sept val v
užpuolimas
Dirigir-se contra algú de forma violenta o ofensiva, envestir.

escopinada /as.ko.piˈna.ðɛ/ /es.ko.piˈna.ða/ /əs.ko.piˈna.ðə/ /əs.ku.piˈna.ðə/ n fem
nerija

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
spjauti
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escorcoll escorcolla escorcollada escorcollades escorcollam escorcollant escorcollar escorcollara escorcollaran escorcollarem escorcollaren escorcollares escorcollareu escorcollaria escorcollarien escorcollaries escorcollarà escorcollaràs escorcollaré escorcollaríem escorcollaríeu escorcollassen escorcollasses escorcollassin escorcollassis escorcollat escorcollats escorcollau escorcollava escorcollaven escorcollaves escorcolle escorcollem escorcollen escorcolles escorcollessen escorcollesses escorcollessin escorcollessis escorcolleu escorcolli escorcollin escorcollis escorcollo escorcollà escorcollàrem escorcollàreu escorcollàs escorcollàssem escorcollàsseu escorcollàssim escorcollàssiu escorcollàvem escorcollàveu escorcollés escorcolléssem escorcollésseu escorcolléssim escorcolléssiu escorcollí occ sept val v
apieškoti

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
skorpionas

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
tóšis žievė̃
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
dalis
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
rašytojas

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
rašymas
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
rašyti

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
raštininkas

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
kapšelis sėklidžių kapšelis

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
dubenėlis
Recipient ceràmic en forma de semiesfera usat especialment per a menjar-hi aliments amb brou.
Tassa gran de forma semiesfèrica o similar pensada per a prendre líquids (brou, llet, etc).

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ alg ant bal centr eiv esculpeix esculpeixa esculpeixen esculpeixes esculpeixi esculpeixin esculpeixis esculpeixo esculpeixs esculpesc esculpesca esculpesquen esculpesques esculpesqui esculpesquin esculpesquis esculpia esculpida esculpides esculpien esculpies esculpiguem esculpiguera esculpigueren esculpigueres esculpiguessen esculpiguesses esculpiguessin esculpiguessis esculpigueu esculpigueva esculpigueven esculpigueves esculpigué esculpiguérem esculpiguéreu esculpigués esculpiguéssem esculpiguésseu esculpiguéssim esculpiguéssiu esculpiguévem esculpiguéveu esculpim esculpint esculpir esculpira esculpiran esculpirem esculpiren esculpires esculpireu esculpiria esculpirien esculpiries esculpiriva esculpiriven esculpirives esculpirà esculpiràs esculpiré esculpiríem esculpiríeu esculpirívem esculpiríveu esculpisc esculpisca esculpisco esculpiscos esculpisquem esculpisquen esculpisques esculpisqueu esculpissa esculpissen esculpisses esculpissi esculpissin esculpissis esculpist esculpit esculpits esculpiu esculpiva esculpiven esculpives esculpix esculpixa esculpixen esculpixes esculpixi esculpixin esculpixis esculpixo esculpixos esculpí esculpíem esculpíets esculpíeu esculpírem esculpíreu esculpís esculpíscon esculpíssem esculpísseu esculpíssim esculpíssiu esculpíssom esculpíssou esculpívem esculpíveu esculpíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kurti skulptūras

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
skulptorius

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
skulptura skulptūra

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
puta

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
krapštukas

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
angis
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
skydas
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
skandalas

escórrer /asˈko.re/ /esˈko.re/ /esˈko.reɾ/ /əsˈko.rə/ bal escorr escorre escorregem escorregeu escorreguda escorregudes escorreguem escorreguera escorregueren escorregueres escorreguessen escorreguesses escorreguessin escorreguessis escorregut escorreguts escorregué escorreguérem escorreguéreu escorregués escorreguéssem escorreguésseu escorreguéssim escorreguéssiu escorreguí escorregéreu escorrem escorren escorrent escorreran escorrerem escorrereu escorreria escorrerien escorreries escorrerà escorreràs escorreré escorreríem escorreríeu escorres escorreu escorri escorria escorrien escorries escorrin escorris escorro escorrs escorríem escorríeu escórrec escórrega escórregen escórreguen escórregues escórrer occ sept val v
drenažas
Fer córrer el líquid d’un lloc fins a buidar-lo completament.
Fer degotar el líquid que xopa alguna cosa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
atsitikimas

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ alg bal esdevenc esdevendran esdevendrem esdevendreu esdevendria esdevendrien esdevendries esdevendrà esdevendràs esdevendré esdevendríem esdevendríeu esdevenen esdevenguda esdevengudes esdevenguem esdevengueren esdevengueres esdevenguessin esdevenguessis esdevengueu esdevengui esdevenguin esdevenguis esdevengut esdevenguts esdevengué esdevenguérem esdevenguéreu esdevengués esdevenguéssim esdevenguéssiu esdevenguí esdevenia esdevenien esdevenies esdevenim esdevenint esdevenir esdeveniu esdevens esdeveníem esdeveníeu esdevinc esdevindran esdevindrem esdevindreu esdevindria esdevindrien esdevindries esdevindrà esdevindràs esdevindré esdevindríem esdevindríeu esdevinga esdevinguda esdevingudes esdevinguem esdevinguen esdevinguera esdevingueren esdevingueres esdevingues esdevinguessen esdevinguesses esdevinguessin esdevinguessis esdevingueu esdevingui esdevinguin esdevinguis esdevingut esdevinguts esdevingué esdevinguérem esdevinguéreu esdevingués esdevinguéssem esdevinguésseu esdevinguéssim esdevinguéssiu esdevinguí esdevé esdevén occ val v
tapti

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
rutulys sfera

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinksas

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
pastanga

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
bažnyčia
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
drenažas
Buidar un líquid d’un recipient.
duslintuvas
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
fechtavimas

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slovakiškas slovakų
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
slovakiškas slovakų
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
slovėniškas slovėnų
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
slovėniškas slovėnų
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
spalvos

esment /azˈmen/ /azˈment/ /ezˈmen/ /ezˈment/ /əzˈmen/ /əzˈment/ n masc
atsigrįžimas
Comunicació d'una notícia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
pusryčiai
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
pusryčiai
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esmunyir /az.muˈɲi/ /az.muˈɲiɾ/ /ez.muˈɲi/ /ez.muˈɲiɾ/ /əz.muˈɲi/ alg bal eiv esmuny esmunya esmunyen esmunyes esmunyi esmunyia esmunyida esmunyides esmunyien esmunyies esmunyiguem esmunyigueu esmunyim esmunyin esmunyint esmunyir esmunyira esmunyiran esmunyirem esmunyiren esmunyires esmunyireu esmunyiria esmunyirien esmunyiries esmunyirà esmunyiràs esmunyiré esmunyiríem esmunyiríeu esmunyis esmunyissen esmunyisses esmunyissin esmunyissis esmunyit esmunyits esmunyiu esmunyo esmunys esmunyí esmunyíem esmunyíeu esmunyírem esmunyíreu esmunyís esmunyíssem esmunyísseu esmunyíssim esmunyíssiu occ sept v.cent val v
drenažas

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spagečiai

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
erdvė
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
erdvė kosmosas
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
kaliausė

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
baidyti

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
ispanų
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
ispanas
Habitant o nadiu d'Espanya.
ispanų
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
kalavijas kardas
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
petys

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
ypatingas

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
specialistas

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
spektras

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
žvakė

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
viltis

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
laukti
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
trokšti viltis
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
dvasia
Part no material de la persona, ànima.

espeternegar /es.pe.ter.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣaɾ/ /əs.pə.tər.nəˈɣa/ alg bal eiv espeterneg espeternega espeternegada espeternegades espeternegam espeternegant espeternegar espeternegara espeternegaran espeternegarem espeternegaren espeternegares espeternegareu espeternegaria espeternegarien espeternegaries espeternegarà espeternegaràs espeternegaré espeternegaríem espeternegaríeu espeternegassen espeternegasses espeternegassin espeternegassis espeternegat espeternegats espeternegau espeternegava espeternegaven espeternegaves espeternego espeternegue espeterneguem espeterneguen espeternegues espeterneguessen espeterneguesses espeterneguessin espeterneguessis espeternegueu espeternegui espeterneguin espeterneguis espeternegués espeterneguéssem espeterneguésseu espeterneguéssim espeterneguéssiu espeterneguí espeternegà espeternegàrem espeternegàreu espeternegàs espeternegàssem espeternegàsseu espeternegàssim espeternegàssiu espeternegàvem espeternegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
sutrypti
Moure's les flames violentament, saltant espurnes.
Donar cops de peu a terra, agitar les cames o les potes.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
šnipas

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
varpa

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
rakis
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
špinatas

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
stuburas
(popular) columna vertebral

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
spiralė

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
ibiškasis garnys

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
pintis

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sportas

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
žmona

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
kibirkštis
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
smidras

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
prieskonis

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
rūšis

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
levanda

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
eskadronas

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
griaučiai skeletas
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
schema
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
nugara

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
plyšys
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
kairioji
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
kairioji

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
kairiarankis
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
voverė voveriniai
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
skalūnai

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
šizofrènija šizofrenija

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
slidės

est n masc
rytai

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
rytų-šiaurės rytų

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
rytų-pietryčių

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
arklidės
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
arklidės
(per extensió) Lloc brut.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stotis
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
metų laikas
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadionas
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
stadija
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistika

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
stalaktitas

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
taupyti

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estamp estampa estampada estampades estampam estampant estampar estampara estamparan estamparem estamparen estampares estampareu estamparia estamparien estamparies estamparà estamparàs estamparé estamparíem estamparíeu estampassen estampasses estampassin estampassis estampat estampats estampau estampava estampaven estampaves estampe estampem estampen estampes estampessen estampesses estampessin estampessis estampeu estampi estampin estampis estampo estampà estampàrem estampàreu estampàs estampàssem estampàsseu estampàssim estampàssiu estampàvem estampàveu estampés estampéssem estampésseu estampéssim estampéssiu estampí occ sept val v
štampuoti
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
medynas

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
kudra
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
alavas
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estar /asˈta/ /asˈtaɾ/ /esˈta/ /esˈtaɾ/ /əsˈta/ Notes: (1) en usos pronominals alg bal estada estades estam estan estant estar estaran estarem estareu estaria estarien estaries estarà estaràs estaré estaríem estaríeu estat estats estau estava estaven estaves estem esteu estic estiga estiguem estiguen estiguera estigueren estigueres estigues estiguessen estiguesses estiguessin estiguessis estigueu estigui estiguin estiguis estigué estiguérem estiguéreu estigués estiguéssem estiguésseu estiguéssim estiguéssiu estiguí està estàs estàvem estàveu mall occ val val (1) v
būti
Ser-hi en un assumpte.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
būsena valstybė
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estat d'ànim n masc
nuotaika

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
žvaigždė
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
stela
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
žvaigždiškas

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
rakštis

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv estell estella estellada estellades estellaia estellaien estellaies estellam estellant estellar estellara estellaran estellarem estellaren estellares estellareu estellaria estellarien estellaries estellariva estellariven estellarives estellarà estellaràs estellaré estellaríem estellaríeu estellarívem estellaríveu estellassen estellasses estellassin estellassis estellat estellats estellau estellava estellaven estellaves estellavi estellavo estelle estelleguem estelleguessa estelleguessen estelleguesses estellegueu estellegués estelleguéssom estelleguéssou estellem estellen estelles estellessa estellessen estellesses estellessi estellessin estellessis estelleu estelli estellin estellis estello estellos estells estellà estellàiem estellàieu estellàrem estellàreu estellàs estellàssem estellàsseu estellàssim estellàssiu estellàvem estellàvets estellàveu estellàvom estellés estelléssem estellésseu estelléssim estelléssiu estellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
trupinys
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
žvaigždinis
Relatiu o pertanyent als estels.

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
išskleisti
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
stèpė
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
čiaudėti

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
čiaudulys

estil /esˈtiɫ/ n masc
stilius

estilet /es.tiˈɫet/ /əs.tiˈɫət/ /əs.tiˈɫɛt/ n masc
stiletas
Punxó per escriure gratant una tauleta de cera.
Punyal de fulla molt estreta.

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
mylėti
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
mylima
Que inspira sentiments d'afecte.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
vasara

estofa /esˈtɔ.fa/ /esˈtɔ.fɔ/ /əsˈtɔ.fə/ n fem
kim̃šti

estofat /es.toˈfat/ /es.tuˈfat/ /əs.toˈfat/ /əs.tuˈfat/ n masc
troškinys
Guisat de carn amb verdures i espècies cuit a foc lent en recipient tancat sense evaporació.

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
penalas

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
akimirka

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
estas
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
estas
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
varnėnas

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
užsienietis
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
pasmaugti

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
keista
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategija

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
žvaigždė
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
siauras
Que té poca amplada.

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
posmas
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.
piktadarys
Pervers.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stroncis

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struktura
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estruç /esˈtɾus/ n masc
strutis

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stresas

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuarija

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
studijos
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
studentas
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
studijuoti
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
sturys

esturió beluga n masc
beluga

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standartas
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standartas
norma, especificació

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
statula

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
estetika

estómac /esˈto.mak/ n masc
skrandis

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
kvailas

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ bal esvaeix esvaeixen esvaeixes esvaeixi esvaeixin esvaeixis esvaeixo esvaesc esvaesqui esvaesquin esvaesquis esvaint esvair esvairan esvairem esvaireu esvairia esvairien esvairies esvairà esvairàs esvairé esvairíem esvairíeu esvaí esvaíem esvaíeu esvaírem esvaíreu esvaís esvaíssem esvaísseu esvaíssim esvaíssiu esvaïa esvaïda esvaïdes esvaïen esvaïes esvaïguem esvaïgueu esvaïm esvaïra esvaïren esvaïres esvaïsc esvaïsca esvaïsquen esvaïsques esvaïssen esvaïsses esvaïssin esvaïssis esvaït esvaïts esvaïu esvaïx esvaïxen esvaïxes esvaïxo n-occ occ sept val v
alpulys
(pronominal) Defallir.

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
svastika

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
stemplė

etanol /e.taˈnɔɫ/ /ə.təˈnɔɫ/ n masc
etanolis

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
ir taip toliau

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
amžina

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
amžinybė

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimologija

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etiologija

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
akytkaulis
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnocentrizmas

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologija

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukariotas

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforija

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euras

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
europietiškas
Relacionat amb Europa

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europis

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanazija

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
evakuoti

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
evangelija

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
garavimas

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evoliucija

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
tikslus
Precís, ajustat a un patró.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
nuostabus
De gran valor.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
puikiai

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
išimtis

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
egzekucija

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
įvykdyti
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
pavyzdys

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
uždavinys

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
paklausa

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
tremtis

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
egzistencializmas

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
būti egzistuoti
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
egzistencija

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
egzorcizmas

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
egzoskeletas

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
eksperimentas
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentar /eks.pe.ɾi.menˈta/ /eks.pe.ɾi.menˈtaɾ/ /əks.pə.ɾi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) experiment experimenta experimentada experimentades experimentam experimentant experimentar experimentara experimentaran experimentarem experimentaren experimentares experimentareu experimentaria experimentarien experimentaries experimentarà experimentaràs experimentaré experimentaríem experimentaríeu experimentassen experimentasses experimentassin experimentassis experimentat experimentats experimentau experimentava experimentaven experimentaves experimente experimentem experimenten experimentes experimentessen experimentesses experimentessin experimentessis experimenteu experimenti experimentin experimentis experimento experimentà experimentàrem experimentàreu experimentàs experimentàssem experimentàsseu experimentàssim experimentàssiu experimentàvem experimentàveu experimentés experimentéssem experimentésseu experimentéssim experimentéssiu experimentí occ sept val v
bandymas
Tenir experiències.
Fer experiments.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
patirtis

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
ekspertas

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
aiškinti
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
sprogmuo
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
eksplozija sprogimas

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
išnaudoti
Treure profit d'un producte, d'un territori, jaciment, font d'ingressos...
sprogti
Esclatar.

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eksportúoti

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
paroda
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
greitasis

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
išraiška
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

exprés /eksˈpɾes/ /əksˈpɾes/ adj
greitasis
Expressat o manifestat amb claredat, deixant-ne constància per escrit.
(també substantivat) Dit dels trens o autocars que són ràpids en fer un recorregut perquè fan poques aturades.
(també substantivat) Tipus de cafè elaborat amb poca aigua deixada caure a molta pressió i temperatura sobre el gra mòlt.

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
išoriškai

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
gesinti

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
nepaprastas

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
nežemiškas

extraversió /ˌeks.tɾa.veɾ.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βer.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βeɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.vəɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.βər.siˈo/ n fem
ekstravertiškumas

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
kraštinis
Que està a un grau molt alt.

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
armija
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
egzotiškas

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
eolinis
Relacionat amb el vent.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
eonas

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
frakcija

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
daugiklis
Element que influeix en un resultat final.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
fakultetas
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
fėja

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagotas

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
bukas

faisà /fajˈza/ n masc
fazanas

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
vagis

falcó /faɫˈko/ n masc
sakalas

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
sijonas
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
papartis

fallada /faˈʎa.ða/ /fəˈʎa.ðə/ n masc
paklaida
(bowling) Quadre al final del qual un jugador no ha aconseguit tombar totes les bitlles, tot i no haver-hi unes banyes.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
klaidingas
Que no s'ajusta a la veritat.

faltat /faɫˈtat/ /fəɫˈtat/ adj masc
juokdarys

falç /ˈfaɫs/ n fem
pjautuvas

fam n fem
alkis

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
šlovė

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
giminė
Relatiu a la família.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
šeima šeimyna

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
garsus

fan /ˈfan/ n masc
fanas

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
žibiñtas
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
dumblas
Barreja d'aigua i terra.

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
vaiduoklis

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastinis
Relatiu a la fantasia.

far n masc
švyturys
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
kekuras

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
faraonas
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
kalvė

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
čiobrelis

farina /faˈɾi.na/ n fem
miltai

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
košė
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
ryklė

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
farmakologinis budrumas

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
chemikas
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
vaistininkas
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
vaistinė

fase /ˈfa.ze/ n fem
fazė

fat /ˈfat/ n masc
likimas

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adv
baisus
Molt malament.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
nuovargis

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
pasakėčia

fauna /ˈfaw.na/ n fem
gyvija

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
paslaugos

fax /ˈfaks/ n masc
faksas
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

faç /ˈfas/ n fem
veidas

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
tikėjimas

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
silpnas
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
karščiavimas

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
vasaris
Segon mes de l'any.

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federacija

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
darbas
Lloc de treball ofert per una empresa.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fašizmas

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fašistas fašistė
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fašistas fašistė
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
lauko špatas

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) felicit felicita felicitada felicitades felicitam felicitant felicitar felicitara felicitaran felicitarem felicitaren felicitares felicitareu felicitaria felicitarien felicitaries felicitarà felicitaràs felicitaré felicitaríem felicitaríeu felicitassen felicitasses felicitassin felicitassis felicitat felicitats felicitau felicitava felicitaven felicitaves felicite felicitem feliciten felicites felicitessen felicitesses felicitessin felicitessis feliciteu feliciti felicitin felicitis felicito felicità felicitàrem felicitàreu felicitàs felicitàssem felicitàsseu felicitàssim felicitàssiu felicitàvem felicitàveu felicités felicitéssem felicitésseu felicitéssim felicitéssiu felicití occ sept val v
sveikinti

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
laimė
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
laimingas
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
veltinys
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
mėšlas
Munt d’excrements d’animal.
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
moteris
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
veržlė
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
moteriškas

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminizmas

femta /ˈfem.ta/ /ˈfəm.tə/ /ˈfɛm.tə/ n fem
mėšlas

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
šienas
Farratge assecat per fenificació.

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
daryti
Portar a terme una acció.

fer passes v
apkeliauti

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
žvėris

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
žaizda
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

fermi n masc
fermis

fermió n masc
fermionas

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
farerų
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
farerų
Habitant de les illes Fèroe.
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ alg ant bal cent eiv ferr ferra ferrada ferrades ferraia ferraien ferraies ferram ferrant ferrar ferrara ferraran ferrarem ferraren ferrares ferrareu ferraria ferrarien ferraries ferrariva ferrariven ferrarives ferrarà ferraràs ferraré ferraríem ferraríeu ferrarívem ferraríveu ferrassen ferrasses ferrassin ferrassis ferrat ferrats ferrau ferrava ferraven ferraves ferravi ferravo ferre ferreguem ferreguessa ferreguessen ferreguesses ferregueu ferregués ferreguéssom ferreguéssou ferrem ferren ferres ferressa ferressen ferresses ferressi ferressin ferressis ferreu ferri ferrin ferris ferro ferros ferrs ferrà ferràiem ferràieu ferràrem ferràreu ferràs ferràssem ferràsseu ferràssim ferràssiu ferràvem ferràvets ferràveu ferràvom ferrés ferréssem ferrésseu ferréssim ferréssiu ferrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kaustyti
Posar ferradures a un animal de peu rodó.

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
kalvis
Persona que treballa el ferro.

ferreteria /fe.re.teˈɾi.a/ /fə.rə.təˈɾi.ə/ n fem
aparatūra

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
geležis

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
geležinkelis

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
vakarėlis
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festivalis

fet /ˈfet/ n masc
faktas
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
slėpynės

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
kepenys
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fi fina fins adj masc
plonas
Dit dels materials poc gruixuts.

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
skaidula

ficció n fem
grožinė literatūra

fideu /fiˈðɛw/ n masc
lakštiniai

fideu de cabell d'àngel n masc
vermišeliai

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
figa
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

fil n masc
siūlas
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filantropas

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
viela
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigranas
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
sūnus

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
duktė

filmar /fiɫˈma/ /fiɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) film filma filmada filmades filmam filmant filmar filmara filmaran filmarem filmaren filmares filmareu filmaria filmarien filmaries filmarà filmaràs filmaré filmaríem filmaríeu filmassen filmasses filmassin filmassis filmat filmats filmau filmava filmaven filmaves filme filmem filmen filmes filmessen filmesses filmessin filmessis filmeu filmi filmin filmis filmo filmà filmàrem filmàreu filmàs filmàssem filmàsseu filmàssim filmàssiu filmàvem filmàveu filmés filméssem filmésseu filméssim filméssiu filmí occ sept val v
filmuoti

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologija
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
verpstė

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofija

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filtruoti
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filtras

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filosofas

final /fiˈnaɫ/ n masc
pabaiga
fi, última part d'alguna cosa

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
finansuoti

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
langas

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
suomiškas
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ n masc
suomis
Habitant de Finlàndia

fins preposition
kol

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
suomių kalba
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
suomis
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
suomių kalba
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiscal n neut
prokuroras

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
žetonas
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
botagas

flairar /fɫajˈɾa/ /fɫajˈɾaɾ/ /fɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. flaira flairada flairades flairant flairar flairara flairaran flairarem flairaren flairares flairareu flairaria flairarien flairaries flairarà flairaràs flairaré flairaríem flairaríeu flairassen flairasses flairat flairats flairava flairaven flairaves flaire flairem flairen flaires flairessen flairesses flairessin flairessis flaireu flairi flairin flairis flairo flairà flairàrem flairàreu flairàssem flairàsseu flairàvem flairàveu flairés flairéssem flairésseu flairéssim flairéssiu flairí occ sept val val (1) v
uosti

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
liepsna

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamingas
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
fleita

flauta de Pan n fem
pano fleita

flauta dolça n fem
registratorius

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
kepykla

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
skrepliai

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
kepėjas

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovis

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
strėlė rodyklė
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexionar /fɫek.si.oˈna/ /fɫek.si.oˈnaɾ/ /fɫək.si.oˈna/ /fɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv flexion flexiona flexionada flexionades flexionaia flexionaien flexionaies flexionam flexionant flexionar flexionara flexionaran flexionarem flexionaren flexionares flexionareu flexionaria flexionarien flexionaries flexionariva flexionariven flexionarives flexionarà flexionaràs flexionaré flexionaríem flexionaríeu flexionarívem flexionaríveu flexionassen flexionasses flexionassin flexionassis flexionat flexionats flexionau flexionava flexionaven flexionaves flexionavi flexionavo flexione flexioneguem flexioneguessa flexioneguessen flexioneguesses flexionegueu flexionegués flexioneguéssom flexioneguéssou flexionem flexionen flexiones flexionessa flexionessen flexionesses flexionessi flexionessin flexionessis flexioneu flexioni flexionin flexionis flexiono flexionos flexions flexionà flexionàiem flexionàieu flexionàrem flexionàreu flexionàs flexionàssem flexionàsseu flexionàssim flexionàssiu flexionàvem flexionàvets flexionàveu flexionàvom flexionés flexionéssem flexionésseu flexionéssim flexionéssiu flexioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kaityti

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
žiedas gėlė

flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ n fem
augalija

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
miltligė

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
flotilė

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flotilė

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
bėgti

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluoras

foc n masc
ugnis
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
ruonis

foca barbuda n fem
jūrų kiškis

foca de Groenlàndia n fem
grenlandinis ruonis

foca de Weddell n fem
Vedelio ruonis

foca grisa n fem
pilkasis ruonis

foca marbrada n fem
žieduotasis ruonis

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
žąsų kepenėlių paštetas

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folkloras

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
mindyti
(viticultura) Esprémer el raïm veremat trepitjant-lo per extreure'n el most.

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
svaidyklė
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalizmas

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
tirpti
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
grybas

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
pačiolis

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
šaltinis
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
duobė
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
juodoji skylė

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
kartuvės
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
miškas
(literari) Boscúria, selva.
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
forma

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
sūris

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
skruzdėlė skruzdė

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
betonas
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
kepykla krosnis
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
mikrobangų krosnelė

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
kepėjas

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
šakutė
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
varžtas

fort adj masc
stiprus
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
tvirtovė
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

forte /ˈfɔɾ.te/ adv
stiprybė

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
jėga

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
priversti

fosc adj masc
tamsus
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
tamsa

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
duobė

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
nieko
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
laukys
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografija

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosintezė

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
užpisti
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
fotonas

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
trupmena
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
nepasisekimas

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregata

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
frankas
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
francis

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
masonai

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
prancūzų prancūziškas
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
prancūzų kalba prancūziškas
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
sakinys
Unió de subjecte i predicat, oració.

frau /ˈfɾaw/ n masc
sukčiavimas

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
stabdys

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
šaltas
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
vėsa šaltas
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
kepti

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
keptas
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
dažnas

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
dažnis

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
sviežias
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
šaldytuvas
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
frizas

frisó /fɾiˈzo/ n masc
fryzų
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
kakta
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
siena
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
vyris

fruit n masc
vaisius
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
vaisius vaisiai
Fruit mengívol.

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
trapus

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
botagas
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fuga
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
nerti
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
pabėgti
Escapar-se.
skrydis
Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
pabėgėlis
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
pabėgėlis
Persona que fuig.

fulgurar /fuɫ.ɣuˈɾa/ /fuɫ.ɣuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv fulgur fulgura fulgurada fulgurades fulguraia fulguraien fulguraies fulguram fulgurant fulgurar fulgurara fulguraran fulgurarem fulguraren fulgurares fulgurareu fulguraria fulgurarien fulguraries fulgurariva fulgurariven fulgurarives fulgurarà fulguraràs fulguraré fulguraríem fulguraríeu fulgurarívem fulguraríveu fulgurassen fulgurasses fulgurassin fulgurassis fulgurat fulgurats fulgurau fulgurava fulguraven fulguraves fulguravi fulguravo fulgure fulgureguem fulgureguessa fulgureguessen fulgureguesses fulguregueu fulguregués fulgureguéssom fulgureguéssou fulgurem fulguren fulgures fulguressa fulguressen fulguresses fulguressi fulguressin fulguressis fulgureu fulguri fulgurin fulguris fulguro fulguros fulgurs fulgurà fulguràiem fulguràieu fulguràrem fulguràreu fulguràs fulguràssem fulguràsseu fulguràssim fulguràssiu fulguràvem fulguràvets fulguràveu fulguràvom fulgurés fulguréssem fulgurésseu fulguréssim fulguréssiu fulgurí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
blizgėti

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
lapas

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
lapas
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
brošiūra

fum n masc
dūmas
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
rūkalius
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv fum fuma fumada fumades fumaia fumaien fumaies fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumariva fumariven fumarives fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumarívem fumaríveu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fumavi fumavo fume fumeguem fumeguessa fumeguessen fumeguesses fumegueu fumegués fumeguéssom fumeguéssou fumem fumen fumes fumessa fumessen fumesses fumessi fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumos fums fumà fumàiem fumàieu fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàvets fumàveu fumàvom fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rūkyti

funció n fem
funkcija

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
šeškas
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
furgonas
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
vagystė

fus /ˈfus/ n masc
laiko juosta
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
šautuvas

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
saugiklis

fusta /ˈfus.ta/ n fem
medis mediena
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
dailidė
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
futbolas

futbol americà n masc
amerikietiškasis futbolas

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
ateitis
Temps que ha de venir.
būsimasis laikas
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fabrika fabrikas
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
fabrikas gamykla
Edifici sumptuós.

fàcil adj
lengvas
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
kaifuoti

fèmur /ˈfɛ.mur/ n masc
šlaunikaulis

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
feniksas

físic /ˈfi.zik/ n masc
fizikas
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fizika
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fistulė

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fobija

fòrum n masc
forumas

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosforas

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formulė

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
bergždžias

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
kabinetas

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinis

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
beveik

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galera
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
galerija

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
biskvitas
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galeonas
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
gaidys
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gall dindi n masc
kalakutas

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
kibiras

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
višta
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
vištidė

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
galopas

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ alg ant bal cent eiv galop galopa galopada galopades galopaia galopaien galopaies galopam galopant galopar galopara galoparan galoparem galoparen galopares galopareu galoparia galoparien galoparies galopariva galopariven galoparives galoparà galoparàs galoparé galoparíem galoparíeu galoparívem galoparíveu galopassen galopasses galopassin galopassis galopat galopats galopau galopava galopaven galopaves galopavi galopavo galope galopeguem galopeguessa galopeguessen galopeguesses galopegueu galopegués galopeguéssom galopeguéssou galopem galopen galopes galopessa galopessen galopesses galopessi galopessin galopessis galopeu galopi galopin galopis galopo galopos galops galopà galopàiem galopàieu galopàrem galopàreu galopàs galopàssem galopàsseu galopàssim galopàssiu galopàvem galopàvets galopàveu galopàvom galopés galopéssem galopésseu galopéssim galopéssiu galopí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
šuoliuoti

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
skruostas

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
galis

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaktika

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
naminė pelėda
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
krevetė
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gana n fem
alkis
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
peilis
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
durti

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
nėrimas

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
kabliukas
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garantia /ɡa.ɾanˈti.a/ /ɡə.ɾənˈti.ə/ n fem
garantija

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garažas

garbell /ɡaɾˈbeʎ/ /ɡərˈbeʎ/ n masc
sietas

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
skrepliai

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
ankštas
(col·loquial) presó

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
vainikas
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
paršas

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
šarka

gas n masc
dujos
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazelė

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
šykštus

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
benzinas
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
degalinė

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
gastronomija

gat n masc
katė
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
miškinė katė

gatejar /ɡa.teˈd͡ʒa/ /ɡa.teˈʒa/ /ɡə.təˈd͡ʒa/ /ɡə.təˈʒa/ alg bal eiv gatege gategem gategen gateges gategessen gategesses gategessin gategessis gategeu gategi gategin gategis gategés gategéssem gategésseu gategéssim gategéssiu gategí gateig gateja gatejada gatejades gatejam gatejant gatejar gatejara gatejaran gatejarem gatejaren gatejares gatejareu gatejaria gatejarien gatejaries gatejarà gatejaràs gatejaré gatejaríem gatejaríeu gatejassen gatejasses gatejassin gatejassis gatejat gatejats gatejau gatejava gatejaven gatejaves gatejo gatejà gatejàrem gatejàreu gatejàs gatejàssem gatejàsseu gatejàssim gatejàssiu gatejàvem gatejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
ropoti

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
kačiukas

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
rudagalvis kiras

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
gė

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
šarma

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
milžinas
Ésser d'estatura desmesurada.

geisha /ˈɡej.ʃa/ /ˈɡej.ʃə/ n fem
geiša

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
ledas
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
ledai
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
želė drebučiai
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
įtarus

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
brangakmenis

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
genas

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
žentas

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
sausis
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
karta

genet /d͡ʒeˈnet/ /ʒəˈnət/ /ʒəˈnɛt/ n masc
jojikas
Cavaller, persona que va a cavall.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
kilmininkas

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
dantenos

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genocidas

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
kelis
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
žmonės

gentada /d͡ʒenˈta.ða/ n fem
minia

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genetika

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografija
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografinis

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologija
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometrija

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometrinis

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
gruziniškas
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
avietė

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ n neut
direktorius

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
sesuo
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanis

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
bakterija

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
brolis
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
germanas
Habitant de l'antiga Germània

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
ąsotis
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vaza
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
veja

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gestas

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
vadyba

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
džinas

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
kadagys

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ginekologija

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
saulėgrąža

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
žirafa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
sukti
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.

gla n fem
gilė

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciologija

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
glacis

glaç n masc
ledas

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalizmas

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalizacija
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
gaublys
Figura en forma esfèrica.
balionas
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
gliukozė

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
liauka

glàsnost /ˌɡɫazˈnost/ n fem
glasnost

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
šlovė

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
gružlys

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
gerklė
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
įlanka
Porció de mar tancada parcialment de terra.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
trintukas
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gongas

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
googlinti pagooglinti

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
gugolas

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
kepurė

gos n masc
šuo
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
vandens šuo

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
kalė

got /ˈɡot/ n masc
stiklinė
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
lašas
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.
podagra
(medicina) Malaltia provocada per l'àcid úric que ataca a les articulacions, el ronyó i els teixits tous, especialment temuda pels seus atacs aguts de dolor.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
vyriausybė valdžia
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gubernatorius valdytojas

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
valdyti
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
grūdai

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
ant grotelio kepti

grafit n masc
grafitas
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
kuosa
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

gram /ˈɡɾam/ n masc
gramas

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
gramatika

gran adj
didelis
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granata
Bomba de mà.

grandària /ɡɾanˈda.ɾi.a/ /ɡɾənˈda.ɾi.ə/ n fem
numeris
Capacitat, extensió, mida. Les dimensions o mesures d'un objecte. Per a objectes d'una dimensió, és la longitud, alçada o amplada. Per a objectes de dues dimensions, és la superfície. Per a objectes de tres dimensions, és el volum. L'altura o longitud o amplada d'un ésser viu. L'alçada d'una persona. Parlant de ciutats, gairebé sempre es refereix a la seva extensió o superfície.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
klėtis
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
ferma ūkis

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
varlė
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
vielasiūlė

gras /ˈɡɾas/ adj masc
storas
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
dangoraižis
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
dėkingumas

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
nemokamas

grau n masc
bakalauras
Títol o graduació que en les universitats es dona al que es gradua.

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
kovarnis
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
žvyras
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
filmuoti
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gravitacija
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
gravitonas

grec grega adj masc
graikiškas graikų
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
graikų
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
senovės graikų kalba

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
riebalai

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
tepalas

greu /ˈɡɾew/ adj
bosinis
Aplicat a la música o la parla, de to baix.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
svirplys
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
gripas

gripau n masc
rupūžė

gris adj masc
pilkas
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

griu /ˈɡɾiw/ n masc
grifonas

groc groga adj masc
geltonas geltona
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
geltonas
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groc de Nàpols /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.poɫs/ /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.puɫs/ n masc
Neapolio geltonis

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
grenlandų kalba
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
grenlandų kalba
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
balansas

gros adj masc
didelis
Considerable en volum.

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
gervė
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
kranas
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
storas

grup /ˈɡɾup/ n masc
grupė

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
užkardėlė
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
ačiū
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
bugienis
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
brasta
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
pirštinė
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
apdovanojimas

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
nugalėtojas
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
nugalėti

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
sargas
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
turėti
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
sargas

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
pūdymas

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
garnizonas
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
putpelė

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
karas
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
karys
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
partizaninis karas

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
getas

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
gidas
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
gidas
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
padėti
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
dambrelis

guineu n fem
lapė
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
gitara

guix n masc
kreida
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
brūkšniai
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gust /ˈɡust/ n masc
skonis
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
geizeris

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
narvas

gènere n masc
lytis
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
zizifas

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv habilit habilita habilitada habilitades habilitaia habilitaien habilitaies habilitam habilitant habilitar habilitara habilitaran habilitarem habilitaren habilitares habilitareu habilitaria habilitarien habilitaries habilitariva habilitariven habilitarives habilitarà habilitaràs habilitaré habilitaríem habilitaríeu habilitarívem habilitaríveu habilitassen habilitasses habilitassin habilitassis habilitat habilitats habilitau habilitava habilitaven habilitaves habilitavi habilitavo habilite habiliteguem habiliteguessa habiliteguessen habiliteguesses habilitegueu habilitegués habiliteguéssom habiliteguéssou habilitem habiliten habilites habilitessa habilitessen habilitesses habilitessi habilitessin habilitessis habiliteu habiliti habilitin habilitis habilito habilitos habilits habilità habilitàiem habilitàieu habilitàrem habilitàreu habilitàs habilitàssem habilitàsseu habilitàssim habilitàssiu habilitàvem habilitàvets habilitàveu habilitàvom habilités habilitéssem habilitésseu habilitéssim habilitéssiu habilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aktyvinti

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
įgūdis

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
kambarys

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
gyventojas
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gyventi

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
iš papratimo

hac /ˈak/ n fem
ha

hadró n masc
hadronas

hafni n masc
hafnis

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hašišas

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halas

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
halogenas

ham /ˈam/ n masc
kabliukas

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
rankinis

harem /aˈɾem/ /əˈɾɛm/ n masc
haremas
Secció de la casa dels musulmans on viuen les dones.
Grup de dones que viuen a casa del cap d'una família musulmana, que poden ser familiars, concubines o personal del servei domèstic.

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
darna

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
lūpinė armonikėlė

hassi n masc
hasis

haver de v
reikėti
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
va būti

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
havajiečių
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
havajiečių
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hebrajų
Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hekatomba

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hektaras

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hegemonija

heli n masc
helis

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
sraigtasparnis
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematologija

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hematoma

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
pusrutulis

herba /ˈer.bə/ n fem
žolė

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
herbariumas

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
eretikas

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
paveldėtoja
Persona que rep una herència.

hermenèutica n fem
hermeneutika

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
didvyris

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroinas
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hercas

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
palikimas
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hesit hesita hesitada hesitades hesitam hesitant hesitar hesitara hesitaran hesitarem hesitaren hesitares hesitareu hesitaria hesitarien hesitaries hesitarà hesitaràs hesitaré hesitaríem hesitaríeu hesitassen hesitasses hesitassin hesitassis hesitat hesitats hesitau hesitava hesitaven hesitaves hesite hesitem hesiten hesites hesitessen hesitesses hesitessin hesitessis hesiteu hesiti hesitin hesitis hesito hesità hesitàrem hesitàreu hesitàs hesitàssem hesitàsseu hesitàssim hesitàssiu hesitàvem hesitàveu hesités hesitéssem hesitésseu hesitéssim hesitéssiu hesití occ sept val v
dvejoti

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
gebenė

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
euristika

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
šešioliktainis

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
šešiakampis

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
ramybės būklė

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hidrãtas

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
vandenilis

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ n masc
hidroksilas

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hidroni̇̀mas

hiena /ˈje.na/ n fem
hiena

hiena tacada n fem
dėmėtoji hiena

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
higiena

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hidžabas

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
himnas

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hiperinfliacija

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hipertekstas

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hiperonimas

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hipnozė

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hipnotizuotojas

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipnotitz hipnotitza hipnotitzada hipnotitzades hipnotitzam hipnotitzant hipnotitzar hipnotitzara hipnotitzaran hipnotitzarem hipnotitzaren hipnotitzares hipnotitzareu hipnotitzaria hipnotitzarien hipnotitzaries hipnotitzarà hipnotitzaràs hipnotitzaré hipnotitzaríem hipnotitzaríeu hipnotitzassen hipnotitzasses hipnotitzassin hipnotitzassis hipnotitzat hipnotitzats hipnotitzau hipnotitzava hipnotitzaven hipnotitzaves hipnotitze hipnotitzem hipnotitzen hipnotitzes hipnotitzessen hipnotitzesses hipnotitzessin hipnotitzessis hipnotitzeu hipnotitzi hipnotitzin hipnotitzis hipnotitzo hipnotitzà hipnotitzàrem hipnotitzàreu hipnotitzàs hipnotitzàssem hipnotitzàsseu hipnotitzàssim hipnotitzàssiu hipnotitzàvem hipnotitzàveu hipnotitzés hipnotitzéssem hipnotitzésseu hipnotitzéssim hipnotitzéssiu hipnotitzí occ sept val v
hipnotizuoti

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hipochondrija

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
begemotas hipopotamas

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
ipoteka

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
apsimetėlis
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hipodromas

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hipotezė

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologija

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
istorikas

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
pasakojimas istorija
relat
istorija
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
istorinis

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
žiema

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
žiemiškas

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
labas sveikas
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
holmis

holocàustic /o.ɫoˈkaws.tik/ /u.ɫuˈkaws.tik/ adj masc
holokaustas

home /ˈɔ.mə/ n masc
vyras
Persona del sexe masculí.

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
homo-

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homoseksualus
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homoseksualas homoseksualė
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homoseksualumas

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homofonas
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
bendravardis

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
vengriškas
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
vengras
Natural d'Hongria.
vengriškas
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
garbė
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
ritulys

hoquei sobre gel n masc
ledo ritulys

hoquei sobre herba n masc
žolės riedulys

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
valanda

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontalus

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horizontas

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormonas

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
siaubas

hort /ˈɔrt/ n masc
sodas
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
daržovė

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
ligoninė
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
armija

hostatjar /os.taˈd͡ʒa/ /os.taˈd͡ʒaɾ/ /os.təˈd͡ʒa/ /us.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostatge hostatgem hostatgen hostatges hostatgessen hostatgesses hostatgessin hostatgessis hostatgeu hostatgi hostatgin hostatgis hostatgés hostatgéssem hostatgésseu hostatgéssim hostatgéssiu hostatgí hostatj hostatja hostatjada hostatjades hostatjam hostatjant hostatjar hostatjara hostatjaran hostatjarem hostatjaren hostatjares hostatjareu hostatjaria hostatjarien hostatjaries hostatjarà hostatjaràs hostatjaré hostatjaríem hostatjaríeu hostatjassen hostatjasses hostatjassin hostatjassis hostatjat hostatjats hostatjau hostatjava hostatjaven hostatjaves hostatjo hostatjà hostatjàrem hostatjàreu hostatjàs hostatjàssem hostatjàsseu hostatjàssim hostatjàssiu hostatjàvem hostatjàveu occ sept val v
likti
Rebre hostes a casa donant-los allotjament.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
svečias
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
priešiškumas

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
viešbutis

hrívnia /ˈχɾif.ni.a/ n fem
grivina

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
žmonija

humil /uˈmiɫ/ adj
kukli
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
pažeminimas

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
pažeminti
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
nuolankumas

humit /uˈmit/ adj masc
drėgnas
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
drėgmė

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humoras
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
žmogus

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
uraganas

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
įgalus
Destre, capaç, intel·ligent.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
žiurkėnas

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
išvarža

hòrrid /ˈɔ.rit/ adj masc
baisus
Que causa por o estupor.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ Interjection
prakeikimas
(vulgarisme) Exclamació de sorpresa.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
žastikaulis

i conjunction
ir
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iambe n masc
jámbas

ianqui n neut
jankis

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ikona

idea /iˈðe.a/ n fem
idėja mintis
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealizmas

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
identitetas

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologija

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
kalba
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiotas
(pejoratiu) estúpid

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
stabmeldystė

ien /ˈjen/ n masc
jena

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
ignoruoti
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
nežinojimas

igual /iˈɣwaɫ/ adj
lygus
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
lygybė

illa /ˈi.ʎa/ n fem
sala
Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques pn
Britų salos
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Kuko salos

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Farerai

illes Malvines pn
Falklando salos

illes Mariannes Septentrionals pn
Šiaurės Marianų salos

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Maršalo Salos
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Turks i Caicos pn
Turkso ir Caicoso salos

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
nelegalus

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lumina il·luminada il·luminades il·luminam il·luminant il·luminar il·luminara il·luminaran il·luminarem il·luminaren il·luminares il·luminareu il·luminaria il·luminarien il·luminaries il·luminarà il·luminaràs il·luminaré il·luminaríem il·luminaríeu il·luminassen il·luminasses il·luminassin il·luminassis il·luminat il·luminats il·luminau il·luminava il·luminaven il·luminaves il·lumine il·luminem il·luminen il·lumines il·luminessen il·luminesses il·luminessin il·luminessis il·lumineu il·lumini il·luminin il·luminis il·lumino il·luminà il·luminàrem il·luminàreu il·luminàs il·luminàssem il·luminàsseu il·luminàssim il·luminàssiu il·luminàvem il·luminàveu il·luminés il·luminéssem il·luminésseu il·luminéssim il·luminéssiu il·luminí il·lumín occ sept val v
apšviesti
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
iliuzija
Engany de la percepció.

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
vaizduotė

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
įsivaizduoti
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
įsivaizduojamas

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnetas

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
paveikslas

imitació n fem
imitacija
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
tuoj

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imigracija

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
nekilnojamasis turtas

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immortalitz immortalitza immortalitzada immortalitzades immortalitzam immortalitzant immortalitzar immortalitzara immortalitzaran immortalitzarem immortalitzaren immortalitzares immortalitzareu immortalitzaria immortalitzarien immortalitzaries immortalitzarà immortalitzaràs immortalitzaré immortalitzaríem immortalitzaríeu immortalitzassen immortalitzasses immortalitzassin immortalitzassis immortalitzat immortalitzats immortalitzau immortalitzava immortalitzaven immortalitzaves immortalitze immortalitzem immortalitzen immortalitzes immortalitzessen immortalitzesses immortalitzessin immortalitzessis immortalitzeu immortalitzi immortalitzin immortalitzis immortalitzo immortalitzà immortalitzàrem immortalitzàreu immortalitzàs immortalitzàssem immortalitzàsseu immortalitzàssim immortalitzàssiu immortalitzàvem immortalitzàveu immortalitzés immortalitzéssem immortalitzésseu immortalitzéssim immortalitzéssiu immortalitzí occ sept val v
įamžinti

imperi n masc
imperija
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
lietpaltis
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
importas

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
svarbus
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
importúoti
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
neįmanoma

impost n masc
mokestis

impost sobre el valor afegit n masc
pridėtinės vertės mokestis

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
nepakeičiamas

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
įspūdis
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
printeris spausdintuvas
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
išspausdinti
Estampar, donar a la impremta.

impugnar /im.puŋˈna/ /im.puɡˈna/ /im.puɡˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv impugn impugna impugnada impugnades impugnaia impugnaien impugnaies impugnam impugnant impugnar impugnara impugnaran impugnarem impugnaren impugnares impugnareu impugnaria impugnarien impugnaries impugnariva impugnariven impugnarives impugnarà impugnaràs impugnaré impugnaríem impugnaríeu impugnarívem impugnaríveu impugnassen impugnasses impugnassin impugnassis impugnat impugnats impugnau impugnava impugnaven impugnaves impugnavi impugnavo impugne impugneguem impugneguessa impugneguessen impugneguesses impugnegueu impugnegués impugneguéssom impugneguéssou impugnem impugnen impugnes impugnessa impugnessen impugnesses impugnessi impugnessin impugnessis impugneu impugni impugnin impugnis impugno impugnos impugns impugnà impugnàiem impugnàieu impugnàrem impugnàreu impugnàs impugnàssem impugnàsseu impugnàssim impugnàssiu impugnàvem impugnàvets impugnàveu impugnàvom impugnés impugnéssem impugnésseu impugnéssim impugnéssiu impugní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abejoti

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impulsas

incendi n masc
gaisras

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incendia incendiada incendiades incendiam incendiant incendiar incendiara incendiaran incendiarem incendiaren incendiares incendiareu incendiaria incendiarien incendiaries incendiarà incendiaràs incendiaré incendiaríem incendiaríeu incendiassen incendiasses incendiassin incendiassis incendiat incendiats incendiau incendiava incendiaven incendiaves incendie incendiem incendien incendies incendiessen incendiesses incendiessin incendiessis incendieu incendii incendio incendià incendiàrem incendiàreu incendiàs incendiàssem incendiàsseu incendiàssim incendiàssiu incendiàvem incendiàveu incendiés incendiéssem incendiésseu incendiéssim incendiéssiu incendií incendiï incendiïn incendiïs occ sept val v
sujaudinti

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
žalos atlyginimas

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
nepriklausomas
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
nepriklausomybė

indi n masc
indis
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indic indica indicada indicades indicam indicant indicar indicara indicaran indicarem indicaren indicares indicareu indicaria indicarien indicaries indicarà indicaràs indicaré indicaríem indicaríeu indicassen indicasses indicassin indicassis indicat indicats indicau indicava indicaven indicaves indico indicà indicàrem indicàreu indicàs indicàssem indicàsseu indicàssim indicàssiu indicàvem indicàveu indique indiquem indiquen indiques indiquessen indiquesses indiquessin indiquessis indiqueu indiqui indiquin indiquis indiqués indiquéssem indiquésseu indiquéssim indiquéssiu indiquí occ sept val v
nurodyti

indiciar /in.di.siˈa/ /in.di.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indicia indiciada indiciades indiciam indiciant indiciar indiciara indiciaran indiciarem indiciaren indiciares indiciareu indiciaria indiciarien indiciaries indiciarà indiciaràs indiciaré indiciaríem indiciaríeu indiciassen indiciasses indiciassin indiciassis indiciat indiciats indiciau indiciava indiciaven indiciaves indicie indiciem indicien indicies indiciessen indiciesses indiciessin indiciessis indicieu indicii indicio indicià indiciàrem indiciàreu indiciàs indiciàssem indiciàsseu indiciàssim indiciàssiu indiciàvem indiciàveu indiciés indiciéssem indiciésseu indiciéssim indiciéssiu indicií indiciï indiciïn indiciïs occ sept val v
parodyti

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
abejingas

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
abejingumas

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
individas
Persona membre d'un grup social, comunitat.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
vieta

inducció /in.duk.siˈo/ n fem
indukcija
Acció d'induir.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
pramonė

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
pėstininkai

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
būti vaikiška
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infekcija

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
nelaiminga
Que no és feliç.

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
seselė

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
pragaras
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infinitiu n masc
bendratis

infix /iɱˈfiks/ n masc
intarpas

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
infliacija

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
uždegimas

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
įtakoti
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
įtaka
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informacija
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
informuoti
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
ataskaita
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatika
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infrastruktūra

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
vaikystė

ingressar /iŋ.ɡɾeˈsa/ /iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /iŋ.ɡɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ingressa ingressada ingressades ingressam ingressant ingressar ingressara ingressaran ingressarem ingressaren ingressares ingressareu ingressaria ingressarien ingressaries ingressarà ingressaràs ingressaré ingressaríem ingressaríeu ingressassen ingressasses ingressassin ingressassis ingressat ingressats ingressau ingressava ingressaven ingressaves ingresse ingressem ingressen ingresses ingressessen ingressesses ingressessin ingressessis ingresseu ingressi ingressin ingressis ingresso ingressà ingressàrem ingressàreu ingressàs ingressàssem ingressàsseu ingressàssim ingressàssiu ingressàvem ingressàveu ingressés ingresséssem ingressésseu ingresséssim ingresséssiu ingressí ingrés occ sept val v
įstoti
Ser admès en una associació, institució, corporació, centre.

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
įstojimas
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
būdingas

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
priespauda

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inicia iniciada iniciades iniciam iniciant iniciar iniciara iniciaran iniciarem iniciaren iniciares iniciareu iniciaria iniciarien iniciaries iniciarà iniciaràs iniciaré iniciaríem iniciaríeu iniciassen iniciasses iniciassin iniciassis iniciat iniciats iniciau iniciava iniciaven iniciaves inicie iniciem inicien inicies iniciessen iniciesses iniciessin iniciessis inicieu inicii inicio inicià iniciàrem iniciàreu iniciàs iniciàssem iniciàsseu iniciàssim iniciàssiu iniciàvem iniciàveu iniciés iniciéssem iniciésseu iniciéssim iniciéssiu inicií iniciï iniciïn iniciïs occ sept val v
pradėti
Donar inici o principi a alguna cosa.

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
injekcija

innat /inˈnat/ innata adj masc
įgimtas

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
inovacija

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
vabzdys
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
įkvėpimas
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instinktas

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) institucionalitz institucionalitza institucionalitzada institucionalitzades institucionalitzam institucionalitzant institucionalitzar institucionalitzara institucionalitzaran institucionalitzarem institucionalitzaren institucionalitzares institucionalitzareu institucionalitzaria institucionalitzarien institucionalitzaries institucionalitzarà institucionalitzaràs institucionalitzaré institucionalitzaríem institucionalitzaríeu institucionalitzassen institucionalitzasses institucionalitzassin institucionalitzassis institucionalitzat institucionalitzats institucionalitzau institucionalitzava institucionalitzaven institucionalitzaves institucionalitze institucionalitzem institucionalitzen institucionalitzes institucionalitzessen institucionalitzesses institucionalitzessin institucionalitzessis institucionalitzeu institucionalitzi institucionalitzin institucionalitzis institucionalitzo institucionalitzà institucionalitzàrem institucionalitzàreu institucionalitzàs institucionalitzàssem institucionalitzàsseu institucionalitzàssim institucionalitzàssiu institucionalitzàvem institucionalitzàveu institucionalitzés institucionalitzéssem institucionalitzésseu institucionalitzéssim institucionalitzéssiu institucionalitzí occ sept val v
institucionalizuoti

institut d'educació secundària n masc
gimnazija

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
įrankis
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
instrumentas
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument cordòfon n masc
styginių instrumentas

instrument de música n masc
muzikos instrumentas

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumentinis
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insubordina insubordinada insubordinades insubordinam insubordinant insubordinar insubordinara insubordinaran insubordinarem insubordinaren insubordinares insubordinareu insubordinaria insubordinarien insubordinaries insubordinarà insubordinaràs insubordinaré insubordinaríem insubordinaríeu insubordinassen insubordinasses insubordinassin insubordinassis insubordinat insubordinats insubordinau insubordinava insubordinaven insubordinaves insubordine insubordinem insubordinen insubordines insubordinessen insubordinesses insubordinessin insubordinessis insubordineu insubordini insubordinin insubordinis insubordino insubordinà insubordinàrem insubordinàreu insubordinàs insubordinàssem insubordinàsseu insubordinàssim insubordinàssiu insubordinàvem insubordinàveu insubordinés insubordinéssem insubordinésseu insubordinéssim insubordinéssiu insubordiní insubordín occ sept val v
maištauti

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulinas

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
įžeidimas

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ bal insurgeix insurgeixen insurgeixes insurgeixi insurgeixin insurgeixis insurgeixo insurgesc insurgesqui insurgesquin insurgesquis insurgia insurgida insurgides insurgien insurgies insurgiguem insurgigueu insurgim insurgint insurgir insurgira insurgiran insurgirem insurgiren insurgires insurgireu insurgiria insurgirien insurgiries insurgirà insurgiràs insurgiré insurgiríem insurgiríeu insurgisc insurgisca insurgisquen insurgisques insurgissen insurgisses insurgissin insurgissis insurgit insurgits insurgiu insurgix insurgixen insurgixes insurgixo insurgí insurgíem insurgíeu insurgírem insurgíreu insurgís insurgíssem insurgísseu insurgíssim insurgíssiu n-occ occ sept val v
maištauti

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
protingas

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
inteligencija
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
dirbtinis intelektas

intel·ligència emocional n fem
emocinis intelektas

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
ketinimas

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
bandymas
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
pabandyti
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
keitimas

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
įdomus
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
dominti
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
jaustukas

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
Interlingua

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
posūkio signalas
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
tarptautinis

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
apklausinėti
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
pertraukti

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
interesas
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
palūkanos procentai
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestí /in.tesˈti/ n masc
zarna

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intimid intimida intimidada intimidades intimidam intimidant intimidar intimidara intimidaran intimidarem intimidaren intimidares intimidareu intimidaria intimidarien intimidaries intimidarà intimidaràs intimidaré intimidaríem intimidaríeu intimidassen intimidasses intimidassin intimidassis intimidat intimidats intimidau intimidava intimidaven intimidaves intimide intimidem intimiden intimides intimidessen intimidesses intimidessin intimidessis intimideu intimidi intimidin intimidis intimido intimidà intimidàrem intimidàreu intimidàs intimidàssem intimidàsseu intimidàssim intimidàssiu intimidàvem intimidàveu intimidés intimidéssem intimidésseu intimidéssim intimidéssiu intimidí occ sept val v
įbauginti

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intriga

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
įvadas
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

introspecció n fem
savistaba

introversió n fem
intravertiškumas

intruir /in.tɾuˈi/ /in.tɾuˈiɾ/ bal intrueix intrueixen intrueixes intrueixi intrueixin intrueixis intrueixo intruesc intruesqui intruesquin intruesquis intruint intruir intruiran intruirem intruireu intruiria intruirien intruiries intruirà intruiràs intruiré intruiríem intruiríeu intruí intruíem intruíeu intruírem intruíreu intruís intruíssem intruísseu intruíssim intruíssiu intruïa intruïen intruïes intruïguem intruïgueu intruïm intruïra intruïren intruïres intruïsc intruïsca intruïsquen intruïsques intruïssen intruïsses intruïssin intruïssis intruït intruïu intruïx intruïxen intruïxes intruïxo n-occ occ sept val v
įsibrauti

intuïció n fem
intuicija

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n masc
vertėjas
Programa informàtic capaç d'interpretar el llenguatge font i executar les ordres.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
vertėjas
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
potvynis

invasió n fem
invazija
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
išradimas

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
išradėjas
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
investicija
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
nematoma

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
kvietimas

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invit invita invitada invitades invitam invitant invitar invitara invitaran invitarem invitaren invitares invitareu invitaria invitarien invitaries invitarà invitaràs invitaré invitaríem invitaríeu invitassen invitasses invitassin invitassis invitat invitats invitau invitava invitaven invitaves invite invitem inviten invites invitessen invitesses invitessin invitessis inviteu inviti invitin invitis invito invità invitàrem invitàreu invitàs invitàssem invitàsseu invitàssim invitàssiu invitàvem invitàveu invités invitéssem invitésseu invitéssim invitéssiu invití occ sept val v
pakviesti

inxa /ˈiɲ.t͡ʃa/ /ˈiɲ.ʃə/ n fem
trupinys
(central) Estella petita.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
jodas

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
jogurtas

ira /ˈi.ɾa/ n fem
pyktis

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
iraniẽtis
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
iraniẽtis
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
irakietis
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
irakietis
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iridis

iris /ˈi.ɾis/ n masc
rainelė
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
airiškas
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
airiškas
Originari d'Irlanda.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironija

irreal /i.reˈaɫ/ adj
nerealus

irritar /i.riˈta/ /i.riˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrit irrita irritada irritades irritam irritant irritar irritara irritaran irritarem irritaren irritares irritareu irritaria irritarien irritaries irritarà irritaràs irritaré irritaríem irritaríeu irritassen irritasses irritassin irritassis irritat irritats irritau irritava irritaven irritaves irrite irritem irriten irrites irritessen irritesses irritessin irritessis irriteu irriti irritin irritis irrito irrità irritàrem irritàreu irritàs irritàssem irritàsseu irritàssim irritàssiu irritàvem irritàveu irrités irritéssem irritésseu irritéssim irritéssiu irrití occ sept val v
dirginti
Excitar vivament l'ira.

isard /iˈzart/ n masc
gemzė

islam /izˈɫam/ n masc
islamas

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamofobija

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
islandijos
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
islandas
Habitant d'Islàndia.
islandijos
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
israelio
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
israelio
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
sąsmauka

isòtop n masc
izotopas

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
itališkas
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
itališkas
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
iterbis

itri n masc
itris

iuan /juˈan/ n masc
juanis

ió /iˈo/ n masc
jonas

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
jau
Des d’abans, en un moment anterior.

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguaras

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japoniškas japonų kalba
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Japonų japonų kalba
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
švarkas

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
sodininkas
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
sodas
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
džiazas

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarchija

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieroglifas
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jesuític /d͡ʒe.zuˈi.tik/ /ʒə.zuˈi.tik/ jesuítica adj masc
jezuītisks

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
jėzuitas

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
gulėti
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
žydas kalba
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
aš
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
žaidimas
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
kompiuterinis žaidimas

joc salvat n masc
taupyti

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
giedras
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
žaislas

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
džiaugsmas
Sensació d'una forta alegria.
brangenybė
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
juvelyras
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
jordanietis
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
jordanietis
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
diena

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
keliauti

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
jungas
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
baudžiava
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
jaunas
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
jaunas
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
jaunystė

jubileu /d͡ʒu.biˈɫɛw/ /ʒu.βiˈɫɛw/ n masc
jubiliẽjus

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
judaizmas

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
nuosprendis
Acte de jutjar.

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
dziudo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
žydiškas

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
judėjas
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
žaidėjas

jugador de basquetbol n masc
krẽpšininkas

jugador de bàdminton n masc
bãdmintonininkas

jugador de voleibol n masc
tiñklininkas

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
žaisti
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
liepa
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
petražolė

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
džiunglės

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
kartu
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
kartu

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
birželis
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
priesaika

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
prisiekti

jurisdicció /d͡ʒu.ɾiz.ðik.siˈo/ /ʒu.ɾiz.dik.siˈo/ n fem
jurisdikcija

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) justific justifica justificada justificades justificam justificant justificar justificara justificaran justificarem justificaren justificares justificareu justificaria justificarien justificaries justificarà justificaràs justificaré justificaríem justificaríeu justificassen justificasses justificassin justificassis justificat justificats justificau justificava justificaven justificaves justifico justificà justificàrem justificàreu justificàs justificàssem justificàsseu justificàssim justificàssiu justificàvem justificàveu justifique justifiquem justifiquen justifiques justifiquessen justifiquesses justifiquessin justifiquessis justifiqueu justifiqui justifiquin justifiquis justifiqués justifiquéssem justifiquésseu justifiquéssim justifiquéssiu justifiquí occ sept val v
pasiteisinti
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
teisingumas

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
teisėjas

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
teisti

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
teismas

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkiškas
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
kanadų kalba
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
kanadų kalba
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karatė

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
karma

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ kazakhs adj neut
kazachas
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
kazachas
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kaó n masc
kaonas

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ n masc
kebabas

kitsch /ˈkit͡ʃ/ adj
kičas

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kivis

kurd adj masc
kurdiškai
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
kurdiškai
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labirintas
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labialitz labialitza labialitzada labialitzades labialitzam labialitzant labialitzar labialitzara labialitzaran labialitzarem labialitzaren labialitzares labialitzareu labialitzaria labialitzarien labialitzaries labialitzarà labialitzaràs labialitzaré labialitzaríem labialitzaríeu labialitzassen labialitzasses labialitzassin labialitzassis labialitzat labialitzats labialitzau labialitzava labialitzaven labialitzaves labialitze labialitzem labialitzen labialitzes labialitzessen labialitzesses labialitzessin labialitzessis labialitzeu labialitzi labialitzin labialitzis labialitzo labialitzà labialitzàrem labialitzàreu labialitzàs labialitzàssem labialitzàsseu labialitzàssim labialitzàssiu labialitzàvem labialitzàveu labialitzés labialitzéssem labialitzésseu labialitzéssim labialitzéssiu labialitzí occ sept val v
labializuoti

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
dirbti

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratorija

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantanas

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
gerklos

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
lerva

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lazanija

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
platuma

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
tualetas
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
levanda

lawrenci n masc
laurencis

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
skaitytojas

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
skaitytojas
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
skaitymas

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legionas

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
devizas
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
pagrindinė forma
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
lėtas
Que es mou molt a poc a poc.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ n fem
lęšis
Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
lėtai

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
raupsai

leptó n masc
leptonas

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbietė

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
žaizda

letó /ɫəˈto/ adj masc
Latvijos
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
Latvijos
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leukemija

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
baltasis kraujo kūnelis

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
leksema

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leksikografija

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
leksikologija

lexicó /ɫek.siˈko/ /ɫək.siˈko/ n masc
žodynas

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
liberas
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
liberas
Persona que habita o és originària de Libèria.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
laumžirgis

licor /ɫiˈkor/ n masc
alkoholiniai gėrimai

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
alyva

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
limfoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
limfocitas

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
apribojimas

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
linijinis

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
liejinys

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
kalbinis

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
kalbotyra
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lūšis

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
kerpės

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lyra
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
skaityti
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

liró /ɫiˈɾo/ n masc
didžioji miegapelė

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
lizosoma

litas /ˈɫi.tas/ n masc
lìtas

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
literatūrinis

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
literatura literatūra

liti n masc
litis

lituà adj masc
lietuviškas lietuvių kalba
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
lietuviškas lietuvių kalba
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgija

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermoris

llac n masc
ežeras

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
loti
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
vagis

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
lojimas

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
skėrys
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
žaibas

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
omaras

llana /ˈʎa.na/ n fem
vilna
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
driežas

llança /ˈʎan.sa/ n fem
ietis
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
šaulys
(esports de pilota) Jugador que impulsa la pilota o la bola cap a la porteria o la cistella contrària en el transcurs del joc, amb l'objectiu de puntuar.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
mesti
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
pieštukas
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
židinys
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
namas
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
vaikų darželis
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llarg /ˈʎark/ adj masc
ilgas
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
ilgis

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
lotynizacija

llatí /ʎaˈti/ n masc
lotynų kalba
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
arti
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
lūpa

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
sėkla
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
tada
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
kaspinas

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
liutnia
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
kiškis zuikis
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegenda n fem
legenda

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
skaityti

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
įstatymas teisė
Norma d'obligat compliment.
įstatymas
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
ištikimas

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
ištikimybė

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
baisus

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
lentyna

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
kalba liežuvis
Llenguatge (ús impropi).
liežuvis
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua estrangera n fem
užsienio kalba

llengua oficial n fem
valstybinė kalba

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
europinis jūrų liežuvis
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
kalba
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llenguatge script n masc
skriptų kalba

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
lęšis

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
malka
Fusta que es destina a fer foc.

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
paklodė

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopardas

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
laižyti
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
riekė̃
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
protingas
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
pienas

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
raidė
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleu /ˈʎew/ adj
trivialus
De poca importància.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
lengvas
De poc pes.

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
akušerė
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
mielės
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
kamščiatraukis

lleó /ʎəˈo/ n masc
liūtas
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó marí de Steller n masc
šiaurinis jūrų liūtas

lli /ˈʎi/ n masc
linas
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
laisvė
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
knyga
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
knygynas
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
užrašų knygutė
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
knygininkas

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
licencija

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
lyga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
rišti
Assegurar amb una corda o similar.

llim /ˈʎim/ n masc
dumblas
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
dildė
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
šliužas

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
citrina
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
slenkstis
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
vilkdalgis

llista /ˈʎis.ta/ n fem
sąrašas
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
lova guolis
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
neštuvai
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
svaras

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
laisvas
Que no depèn d'altri.

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ adv
laisvai

lliçó n fem
pamoka
Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
girti

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
vilkė

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
ešerys

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
vilkiukas

lloc n masc
vieta

lloc específic n masc
stulpas

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
vakos

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
bamba

llonguet /ʎoŋˈget/ /ʎuŋˈgɛt/ n masc
bandelė
Pa petit, llargarut i estret amb un solc gran.

llop n masc
vilkas
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorigada /ʎo.ɾiˈɣa.ða/ /ʎo.ɾiˈɣa.ðə/ /ʎu.ɾiˈɣa.ðə/ n fem
gauja
Colla de gent de mala vida.

lloriguera /ʎo.ɾiˈɣe.ɾa/ /ʎo.ɾiˈɣe.ɾə/ /ʎu.ɾiˈɣe.ɾə/ n fem
kasti

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papūga
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
alksninukas

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
žibukas
Cuca de llum.

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ bal llu llua llueix llueixen llueixes llueixi llueixin llueixis llueixo lluen llues lluesc lluesqui lluesquin lluesquis lluint lluir lluiran lluirem lluireu lluiria lluirien lluiries lluirà lluiràs lluiré lluiríem lluiríeu lluo llus lluu lluus lluí lluíem lluíeu lluírem lluíreu lluís lluíssem lluísseu lluíssim lluíssiu lluï lluïa lluïda lluïdes lluïen lluïes lluïguem lluïgueu lluïm lluïn lluïra lluïren lluïres lluïs lluïsca lluïsquen lluïsques lluïssen lluïsses lluïssin lluïssis lluït lluïts lluïu lluïxo n-occ occ sept val v
šviesti
Resplendir, brillar, emetre llum.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
kova
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
kautis

llum n fem
šviesa
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lempa
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

lluna /ˈʎu.na/ n fem
mėnulis
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
pìlnatis

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
toli

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
tolimas

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
ãšara ašara

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
ūdra

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
lokalinis

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritmas

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistika

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
ilgis

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
bylus
Que parla molt.

lot /ˈɫɔt/ n masc
pakuoti
(videojocs) Conjunt format per una consola de joc i un videojoc o un perifèric que es comercialitzen conjuntament.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
loterija

lucrar /ɫuˈkɾa/ /ɫuˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lucr lucra lucrada lucrades lucram lucrant lucrar lucrara lucraran lucrarem lucraren lucrares lucrareu lucraria lucrarien lucraries lucrarà lucraràs lucraré lucraríem lucraríeu lucrassen lucrasses lucrassin lucrassis lucrat lucrats lucrau lucrava lucraven lucraves lucre lucrem lucren lucres lucressen lucresses lucressin lucressis lucreu lucri lucrin lucris lucro lucrà lucràrem lucràreu lucràs lucràssem lucràsseu lucràssim lucràssiu lucràvem lucràveu lucrés lucréssem lucrésseu lucréssim lucréssiu lucrí occ sept val v
pelnas

lucre /ˈɫu.kɾe/ /ˈɫu.kɾə/ n masc
pelnas

lumbar /ɫumˈbar/ adj
juosmens

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
didinamasis stiklas

luteci n masc
lutecis

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
liuksemburgietiškas
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
ašmenys

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
lazeris

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
leksikonas

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
vadovas

límit /ˈɫi.mit/ n masc
riba

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
linija
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid adj masc
skystas skystis
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
skystis

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logika

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
makedonijos
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
makedonijos
Persona que habita o és originària de Macedònia.

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
mokinys
Aprenent d'un ofici.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
pamotė

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
žemuogė

maduixa de bosc n fem
paprastoji žemuogė

mag /ˈmak/ n masc
magas
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
sandėlys sandėlis

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnis

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetizmas

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
dydis

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
granatas

mai adv
niekada

maig n masc
gegužė gegužis
Cinquè mes de l'any.

mainadera /maj.naˈðe.ɾa/ n fem
auklė

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
majonezas

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
majoras
Cap de l’exèrcit.

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
dauguma

mal adj masc
blogas
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal de cap n masc
galvos skausmas

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ malàisia adj masc
Malajietiškai
Relatiu o pertanyent a Malàisia.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ n masc
Malajietiškai
Persona que habita o és originària de Malàisia.

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
sergantis

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
liga susirgimas
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
amoralus

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malachitas

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
prakeikimas

malenconia /ma.ɫeŋ.koˈni.a/ /mə.ɫəŋ.koˈni.ə/ /mə.ɫəŋ.kuˈni.ə/ n fem
melancholija

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
lagaminas

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
nepaisant

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
papas

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
košmaras

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
salyklas

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
dedešva
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
maliarija

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mama
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
čiulpimas

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mamutas

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
žinduolis

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
įsakymas
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarina

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandolina

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
mėsos kamuolys

mandró /manˈdɾo/ /mənˈdɾo/ n masc
svaidyklė

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
žandikaulis

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
rodyklė
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganas

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mango

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
manija

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstracija

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipuliacija

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
manekenas
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
skolinys
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manlleu manllev manlleva manllevada manllevades manllevam manllevant manllevar manllevara manllevaran manllevarem manllevaren manllevares manllevareu manllevaria manllevarien manllevaries manllevarà manllevaràs manllevaré manllevaríem manllevaríeu manllevassen manllevasses manllevassin manllevassis manllevat manllevats manllevau manllevava manllevaven manllevaves manlleve manllevem manlleven manlleves manllevessen manllevesses manllevessin manllevessis manlleveu manllevi manllevin manllevis manllevo manllevà manllevàrem manllevàreu manllevàs manllevàssem manllevàsseu manllevàssim manllevàssiu manllevàvem manllevàveu manllevés manllevéssem manllevésseu manllevéssim manllevéssiu manlleví occ sept val v
pasiskolinti
Obtenir en préstec.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
antklodė
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
sviestas

manualitat /ma.nu.a.ɫiˈtat/ /mə.nu.ə.ɫiˈtat/ n fem
amatas

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
svarmenys
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
rankraštis manuskriptas

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
dùmplės

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
šaltkalvis

mapa /ˈma.pa/ n masc
žemėlapis

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
makiažas
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
techninė įranga

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
jūra marios

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
smarãgdas smaragdas

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maratonas

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmuras

marc /ˈmark/ n masc
markė
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
kadras
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
markė
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
marka
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
motina motė
Progenitora femenina.

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
svaigulys

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
perlamutras

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
marža

marginar /mar.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈnaɾ/ /mər.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) margina marginada marginades marginam marginant marginar marginara marginaran marginarem marginaren marginares marginareu marginaria marginarien marginaries marginarà marginaràs marginaré marginaríem marginaríeu marginassen marginasses marginassin marginassis marginat marginats marginau marginava marginaven marginaves margine marginem marginen margines marginessen marginesses marginessin marginessis margineu margini marginin marginis margino marginà marginàrem marginàreu marginàs marginàssem marginàsseu marginàssim marginàssiu marginàvem marginàveu marginés marginéssem marginésseu marginéssim marginéssiu marginí margín occ sept val v
marža
Establir la distància que ocuparan els marges en un escrit.

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
boružė
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
karo laivynas
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
jūrininkas
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marit /maˈɾit/ n masc
sutuoktinis vyras

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
markizas

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
marokiečių
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
marokietis marokietė
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
avinas
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
rudas
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
rudas
Color castany.

marsopa de Califòrnia n fem
Kalifornijos jūrų kiaulė

martell /maɾˈteʎ/ n masc
plaktukas kūjis
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
maršuoti
Desfilar.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
marksistas

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
kovas
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
laivynas
Blau fosc.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ n masc
jūreivis
Persona que viu del mar, tripulant d'un vaixell.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
patinas
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
vyriškas
Que pertany al mascle.
výriškas
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
tešla
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
žudynės

massís /maˈsis/ n masc
masyvas

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
kramtyti
Trinxar el menjar amb les dents.

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
kramtyti
mastegar

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbacija

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
mastifas

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
matracas čiužinys
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
žudyti
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
tas pats
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matematika
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
techninė įranga
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
techninė įranga
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
motiniškas
Relatiu a la mare.

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
rytas

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
santuoka
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matrica

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
mačetė

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
materija
Component de l'Univers que té una massa i un volum.

matí /maˈti/ n masc
rytas

mató /maˈto/ /məˈto/ n masc
grūdėta varškė

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
buožė
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.

maó /maˈo/ n masc
plyta

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
meandra

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mechanizmas

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mechanika

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medalis

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
aplinka

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
vaistas

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medicina
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditacija
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
medūza

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
pusė

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitneris

mel n fem
medus medùs

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
uogienė

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodija

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
blużnìs

meló /məˈɫo/ n masc
melionas

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
narys
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
narys
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
atmintis

memòria intermèdia n fem
buferis

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
rūda
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) men mena menada menades menam menant menar menara menaran menarem menaren menares menareu menaria menarien menaries menarà menaràs menaré menaríem menaríeu menassen menasses menassin menassis menat menats menau menava menaven menaves mene menem menen menes menessen menesses menessin menessis meneu meni menin menis meno menà menàrem menàreu menàs menàssem menàsseu menàssim menàssiu menàvem menàveu menés menéssem menésseu menéssim menéssiu mení occ sept val v
vesti

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevis

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
valgomasis
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
valgyti ėsti
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
greitasis maistas
(aliments) Menjar servit en un restaurant que té com a objectius el servei fugaç a bon preu.
(comerç) La dita classe de restaurant.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruacija mėnesinių ciklas

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
protas

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mėta
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mentida /menˈti.ða/ n fem
melas
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ n masc
melagis

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
meluoti
Dir mentides o falsedats.

mentó /menˈto/ n masc
smakras

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
mažas

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
meniu

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
stebuklas

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
prekybininkas

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
prẽkė

mercat /meɾˈkat/ n masc
turgus rinka
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
juodoji rinka

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
gyvsidabris

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
šūdas
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
dienovidinis

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
juodasis strazdas
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
meronimas

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
mėnuo

mesa /ˈme.za/ /ˈme.zə/ /ˈmə.zə/ /ˈmɛ.zə/ n fem
taryba
Conjunt de persones que presideixen i dirigeixen una assemblea, una corporació.

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
maišyti
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mečetė mečètė

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
mokytojas
Persona que ensenya d'altres.

mestressa de casa n fem
šeimininkė

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
matuoti

mesó n masc
mezonas

metall /meˈtaʎ/ n masc
metalas

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
metakalba

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteoras

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteoritas

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
daktaras
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodologia n fem
metodologija

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
metras

metre quadrat n masc
kvadratinis metras

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronomas

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
dagtis
(medecina) Feix de desfiles que s’empra per a curar ferides.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
nuodai

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metafora

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metalinis
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

meu pronoun
mano
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'un mateix (de la meva propietat o relació).

mexicà n masc
meksikietis
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
bitas
Petita porció.
žėrutis
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
beždžionė
Simi de cua llarga i prènsil.

microprogramari n masc
įmontuotoji programinė įranga

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
mikrofonas

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
dydis
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
krakmolas

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
pusė
Que és la meitat d'un tot.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
vidurdienis
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
pietūs

migrant /miˈɣɾan/ /miˈɣɾant/ n neut
migrantas

mil number
tūkstantis
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ n masc
tūkstantis

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
milijardas

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
milijonierius

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
kareiviškas
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
karys
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
milijonas

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mylia

mil·li- prefix
mili-

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
milisekundė

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
milimetras

milà /miˈɫa/ n masc
peslys
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
milicija

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
kasykla

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minaretas

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineralas
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministerija

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
mažuma

minut n masc
minutė

miol /miˈɔɫ/ n masc
miau

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miol miola miolada miolades miolam miolant miolar miolara miolaran miolarem miolaren miolares miolareu miolaria miolarien miolaries miolarà miolaràs miolaré miolaríem miolaríeu miolassen miolasses miolassin miolassis miolat miolats miolau miolava miolaven miolaves miole miolem miolen mioles miolessen miolesses miolessin miolessis mioleu mioli miolin miolis miolo miolà miolàrem miolàreu miolàs miolàssem miolàsseu miolàssim miolàssiu miolàvem miolàveu miolés mioléssem miolésseu mioléssim mioléssiu miolí occ sept val v
miauksėti

miopia /mi.oˈpi.a/ /mi.oˈpi.ə/ /mi.uˈpi.ə/ n fem
trumparegystė

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
stebuklas

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
veidrodis
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
žiūrėti
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
miražas
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

misogin /miˈzɔ.d͡ʒin/ /miˈzɔ.ʒin/ misògina misògins adj masc
mizoginas

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
mizoginija

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
mišios

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
pranešimas

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
kurjeris

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
misionierius

missió n fem
užduotis

misteri n masc
misterija
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
paslaptingas

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
degtukas
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
mizandrija

mite n masc
mitas
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
kojinė

mitja lluna n masc
pusmėnulis
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
vidunaktis vidurnaktis

mitjà n masc
lėšos
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjà de comunicació de massa n masc
žiniasklaida

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
įklotė kojinė

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mitologija

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
pseudologija

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
mitozė

mmm Interjection
mū

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ n masc
baldai
Conjunt de mobles d'una casa.
Conjunt de béns mobles.

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
snarglys
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
nosinė
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
mada
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
skunkas

mol /ˈmɔɫ/ n masc
molis
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
girnos
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
malti

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
trukdyti

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molibdenas

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
malūnininkas

moll adj masc
šlapias
Ple d'aigua.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
spyruoklė
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molls /ˈmɔʎs/ /ˈmɔʎʃ/ n masc
žnyplės

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
samanos
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
daug
En gran quantitat o nombre.

molt de gust Interjection
labai malonu

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
ačiū labaĩ

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
avis
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
moliuskas

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekulė
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
malūnas

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
momentas

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
beždžionė
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarchija
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
moneta

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
piniginė
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
vienuolynas

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
pupelė

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongolas
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
batatas

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
ekranas
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
vienuolė

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
vienuolis

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
riedlentė

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
pabaisa

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
musonas

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
juodkalnietis
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
juodkalnietis
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

montgolfier /moŋ.ɡoɫ.fiˈe/ /moŋ.ɡoɫ.fiˈeɾ/ /muŋ.ɡuɫ.fiˈe/ n masc
karšto oro balionas

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
paminklas monumentas

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
kelmas

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moralinis

moralitat n fem
moralė

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfema

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfinas

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologija

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
mirti numirti
Deixar d'existir, cessar.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
vėplys

morse /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.se/ n masc
morzės abėcėlė

mort adj masc
miręs negyvas
Que no viu.

mort n fem
mirtis
Fi de la vida.

mortaldat /moɾ.taɫˈdat/ /mur.təɫˈdat/ n fem
skerdimas

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
kandžioti
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
musė
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moskovis

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
muškieta

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
uodas kuisys
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
kandžioti
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
kąsti
Clavar les dents en alguna cosa.
(figuradament) Dir mal d'algú.

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
garstyčia

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
ūsai

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
žebenkštis

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mostr mostra mostrada mostrades mostram mostrant mostrar mostrara mostraran mostrarem mostraren mostrares mostrareu mostraria mostrarien mostraries mostrarà mostraràs mostraré mostraríem mostraríeu mostrassen mostrasses mostrassin mostrassis mostrat mostrats mostrau mostrava mostraven mostraves mostre mostrem mostren mostres mostressen mostresses mostressin mostressis mostreu mostri mostrin mostris mostro mostrà mostràrem mostràreu mostràs mostràssem mostràsseu mostràssim mostràssiu mostràvem mostràveu mostrés mostréssem mostrésseu mostréssim mostréssiu mostrí occ sept val v
parodyti

mot n masc
žodis

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motyvacija

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motociklas

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
variklis
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
kryžiažodis

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
kuprinė

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
maištas

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
judėti
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
judėjimas
Acció de moure.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mud muda mudada mudades mudam mudant mudar mudara mudaran mudarem mudaren mudares mudareu mudaria mudarien mudaries mudarà mudaràs mudaré mudaríem mudaríeu mudassen mudasses mudassin mudassis mudat mudats mudau mudava mudaven mudaves mude mudem muden mudes mudessen mudesses mudessin mudessis mudeu mudi mudin mudis mudo mudà mudàrem mudàreu mudàs mudàssem mudàsseu mudàssim mudàssiu mudàvem mudàveu mudés mudéssem mudésseu mudéssim mudéssiu mudí occ sept val v
pakeisti
Canviar-se de roba i millorar l'aspecte una persona.

mugró n masc
spenys spenẽlis

muguet n masc
pakalnutė

mul /ˈmuɫ/ n masc
mulas

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
pati

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
bauda

multilingüisme /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.me/ /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
daugiakalbystė

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
daugyba

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
pasaulinis
Relatiu a tot el món.

municipi n masc
savivaldybė

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
amunicija

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
kaũpas
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
kalnas

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
joti
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
siena
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
siena
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
mirta

musell n masc
snukis

museu /muˈzew/ n masc
muziejus
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical adj
muzikinis
Relacionat amb la música.

musical n masc
muzikinis
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussitar /mu.siˈta/ /mu.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mussit mussita mussitada mussitades mussitam mussitant mussitar mussitara mussitaran mussitarem mussitaren mussitares mussitareu mussitaria mussitarien mussitaries mussitarà mussitaràs mussitaré mussitaríem mussitaríeu mussitassen mussitasses mussitassin mussitassis mussitat mussitats mussitau mussitava mussitaven mussitaves mussite mussitem mussiten mussites mussitessen mussitesses mussitessin mussitessis mussiteu mussiti mussitin mussitis mussito mussità mussitàrem mussitàreu mussitàs mussitàssem mussitàsseu mussitàssim mussitàssiu mussitàvem mussitàveu mussités mussitéssem mussitésseu mussitéssim mussitéssiu mussití occ sept val v
šnabždėti

mussol n masc
pelėdikė
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
musulmonas musulmonė
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
musulmonas musulmonė
Persona seguidora de l'Islam

muó n masc
miuonas

mà n fem
ranka plaštaka
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magija

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
srovė
Part d'una competició.

màniga n fem
rankovė

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
mašina

màquina de cosir n fem
siuvamoji mašina

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
rinkodara

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
kankinys

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
kaukė
Careta per amagar o cobrir el rostre.

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
metodas

mèu /ˈmɛw/ Interjection
miau

mística /ˈmis.ti.ka/ /ˈmis.ti.kə/ n fem
mistikas

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
mobilus
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modemas

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumija

món n masc
pasaulis
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
gervuogė
Fruit de l’esbarzer.

múscul n masc
raumuo

músic /ˈmu.zik/ n masc
musikė

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
muzika
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
mėlynė

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
nacionalinis

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nacionalizmas

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
nacionalistas
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
nacionalistas
Partidari del nacionalisme.

nació /na.siˈo/ n fem
nacija
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).
Per extensió, organització política d'una comunitat amb identitat nacional (amb diferents graus d'autonomia política possibles).
Per extensió, territori on la majoria de població comparteix un sentiment d'identitat nacional.

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
perlamutras

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
kudikis

naixement n masc
gimdymas

nan /ˈnan/ adj
rūķis

nan /ˈnan/ n masc
nykštukai

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
venteris
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap n masc
ropė
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
neapolietis
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
neapolietis
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
šnervė

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narr narra narrada narrades narram narrant narrar narrara narraran narrarem narraren narrares narrareu narraria narrarien narraries narrarà narraràs narraré narraríem narraríeu narrassen narrasses narrassin narrassis narrat narrats narrau narrava narraven narraves narre narrem narren narres narressen narresses narressin narressis narreu narri narrin narris narro narrà narràrem narràreu narràs narràssem narràsseu narràssim narràssiu narràvem narràveu narrés narréssem narrésseu narréssim narréssiu narrí occ sept val v
pasakoti

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narvalas

nas n masc
nosis
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
grietinė
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
plaukimas

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
gimtadienis

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
užpakalis

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
gamta
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
nazarietis
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ n masc
nazarietis
Persona que habita o és originària de Natzaret.
Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau n fem
laivas
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
nava
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ adj masc
nauriečių kalba
Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ n masc
nauriečių kalba
Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigacija

nazi /ˈna.zi/ n neut
nacistas

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
brolėčia

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
sūnėnas

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
reikalingas

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
reikėti

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
poreikis

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ n fem
nekrofilija

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
nekrozė

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
plaukti

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neg nega negada negades negam negant negar negara negaran negarem negaren negares negareu negaria negarien negaries negarà negaràs negaré negaríem negaríeu negassen negasses negassin negassis negat negats negau negava negaven negaves nego negue neguem neguen negues neguessen neguesses neguessin neguessis negueu negui neguin neguis negués neguéssem neguésseu neguéssim neguéssiu neguí negà negàrem negàreu negàs negàssem negàsseu negàssim negàssiu negàvem negàveu occ sept val v
neigti
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
derybos

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
derėtis
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
juodas
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
pusjuodis

nen /ˈnen/ n masc
vaikas
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodimis

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
naujadaras

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
neonacistas

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
neonacizmas

nepalès /ne.paˈɫes/ /nə.pəˈɫəs/ /nə.pəˈɫɛs/ n masc
Nepalo
(només singular) Llengua parlada al Nepal.

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptūnis

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nervas
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
švarus
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netbol n masc
netbolas

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
švarinti

neu n fem
sniegas

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
padanga

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neuromokslai

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
nervinės ląste

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralitetas

neutrí n masc
neutrinas

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutronas

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
sniegimas

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
snigti

newton /ˈniw.ton/ n masc
niutonas

neó /nəˈo/ n masc
neonas

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nikotinas

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
nigerietis
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
nigerietis
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nihoni n masc
nihonis

nina /ˈni.na/ n fem
lėlė
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
niekas

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
lėlė
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
lėlė
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
senis besmegenis sniego senis

niobi n masc
niobis

nit n fem
naktis
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
azotas

niu n masc
lizdas
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
lygis

no adv
ne
Partícula de negació o contradicció.

no ésser-hi tot v
juokdarys

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelis

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
naktinis

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
bet

noi n masc
berniukas

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
mergina

nom /ˈnom/ n masc
vardas
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
tikrinis daiktavardis

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
skaičius

nombre atòmic n masc
atomo numeris

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
gausus

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
vardininkas

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
vardininkas

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
tik

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
marti

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
devyniasdešimt

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
devyniasdešimt devyni

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
devyniasdešimt septyni

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
devyniasdešimt aštuoni

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
devyniasdešimtas

nord n masc
šiaurė

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
amerikietiškas
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
amerikietiškas
Natural dels Estats Units.

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
šiaurės rytai

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
šiaurės-šiaurės rytų

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
šiaurės vakarų

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalumas

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
norvegų kalba
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
norvegų kalba
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
mes

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgija

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
nata
Cada un dels elements de l'escala musical.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notaras

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
naujiena

nou adj masc
naujas
Recent, modern, que implica novetat.

nou number
devyni
(cardinal) Vuit més un.

nou del coll n masc
Adomo obuolys

nouvingut /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.βiŋˈɡut/ n masc
ateivis

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
romanas

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
romanistas

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
lapkritis
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
devintas

nu adj masc
nuogas
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
branduolinis

nucleó n masc
nukleonas

nucli /ˈnu.kli/ n masc
branduolys

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nuogumas

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ adj
skaitvardis
Que expressa un nombre.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ n masc
skaitvardis
Adjectiu quantificador que representa un nombre.

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numizmatika
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

nus n masc
mazgas
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
mityba

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
jaunikis jaunasis

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
debesuotas

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
pykinimas
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
gimti
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
anūkas vaikaitis

néta /ˈne.ta/ n fem
anūkė

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nikelis

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
numeris
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
nuotaka

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
debesis
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
arba
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o sia conjunction
tai yra
Expressió d’equivalència d’elements de forma reforçada.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oazė

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obeliskas

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
atidaryta

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
nutukimas

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
papildinys

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
objektyvas
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objurgar /ob.d͡ʒurˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣaɾ/ /ob.ʒuɾˈɣa/ /ub.ʒurˈɡa/ /ub.ʒurˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) objurg objurga objurgada objurgades objurgam objurgant objurgar objurgara objurgaran objurgarem objurgaren objurgares objurgareu objurgaria objurgarien objurgaries objurgarà objurgaràs objurgaré objurgaríem objurgaríeu objurgassen objurgasses objurgassin objurgassis objurgat objurgats objurgau objurgava objurgaven objurgaves objurgo objurgue objurguem objurguen objurgues objurguessen objurguesses objurguessin objurguessis objurgueu objurgui objurguin objurguis objurgués objurguéssem objurguésseu objurguéssim objurguéssiu objurguí objurgà objurgàrem objurgàreu objurgàs objurgàssem objurgàsseu objurgàssim objurgàssiu objurgàvem objurgàveu occ sept val v
barti

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
pamiršti
No recordar.

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
Užmiršimas

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
obojus

obrar /oˈbɾa/ /oˈbɾaɾ/ /oˈβɾa/ /uˈbɾa/ /uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obr obra obrada obrades obram obrant obrar obrara obraran obrarem obraren obrares obrareu obraria obrarien obraries obrarà obraràs obraré obraríem obraríeu obrassen obrasses obrassin obrassis obrat obrats obrau obrava obraven obraves obre obrem obren obres obressen obresses obressin obressis obreu obri obrin obris obro obrà obràrem obràreu obràs obràssem obràsseu obràssim obràssiu obràvem obràveu obrés obréssem obrésseu obréssim obréssiu obrí occ sept val v
vaidinti
Manera de fer.

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
darbininkas

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
atidaryti

obscuritat /ops.ku.ɾiˈtat/ /os.ku.ɾiˈtat/ /ups.ku.ɾiˈtat/ n fem
tamsa
(sentit figurat) Qualitat d’obscur.

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
stebėjimas
Acte o efecte d'observar.

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
kliūtis

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
gauti

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ òbvia adj masc
akivaizdus

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
žąsis

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
okarina

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
oksitanų
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
paukštis

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
vandenynas okeanas

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
spalis
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
astoņstūris

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
saulėlydis

ocórrer /oˈko.re/ /oˈko.reɾ/ /oˈko.rə/ /uˈko.rə/ bal occ ocorr ocorre ocorregem ocorregeu ocorreguda ocorregudes ocorreguem ocorreguera ocorregueren ocorregueres ocorreguessen ocorreguesses ocorreguessin ocorreguessis ocorregut ocorreguts ocorregué ocorreguérem ocorreguéreu ocorregués ocorreguéssem ocorreguésseu ocorreguéssim ocorreguéssiu ocorreguí ocorregéreu ocorrem ocorren ocorrent ocorreran ocorrerem ocorrereu ocorreria ocorrerien ocorreries ocorrerà ocorreràs ocorreré ocorreríem ocorreríeu ocorres ocorreu ocorri ocorria ocorrien ocorries ocorrin ocorris ocorro ocorrs ocorríem ocorríeu ocórrec ocórrega ocórregen ocórreguen ocórregues ocórrer sept val v
atsitikti
Esdevenir-se, succeir casualment.

odi n masc
neapykanta

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
neapkęsti

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
vakarai

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
vakarų-šiaurės vakarų

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
vakarų-pietvakarių

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
skęsti
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
ofenzyva

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
pasiūlyti
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
pasiūlymas
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
karininkas
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
biuras

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganesonas

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ bal n-occ occ oeix oeixen oeixes oeixi oeixin oeixis oeixo oesc oesqui oesquin oesquis oint oir oiran oirem oireu oiria oirien oiries oirà oiràs oiré oiríem oiríeu ou ouen ous oí oíem oíeu oírem oíreu oís oíssem oísseu oíssim oíssiu oïa oïda oïdes oïen oïes oïguem oïgueu oïm oïra oïren oïres oïsc oïsca oïsquen oïsques oïssen oïsses oïssin oïssis oït oïts oïu oïx oïxen oïxes oïxo sept val v
girdėti
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
uoslė

oli n masc
aliejus alyva
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
alyva

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
puodas

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
kvapas

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
guoba

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
šešėlis
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
omega

on adv
kur

ona /ˈo.na/ n fem
vilnis

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
banga
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
kulanas

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
dėdė
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
onkologija

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopėja

onze /ˈon.ze/ number
vienuolika

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
vienuoliktas

opció n fem
optacija pasirinkimas
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operacija
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
nuomonė

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
próga

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oposa oposada oposades oposam oposant oposar oposara oposaran oposarem oposaren oposares oposareu oposaria oposarien oposaries oposarà oposaràs oposaré oposaríem oposaríeu oposassen oposasses oposassin oposassis oposat oposats oposau oposava oposaven oposaves opose oposem oposen oposes oposessen oposesses oposessin oposessis oposeu oposi oposin oposis oposo oposà oposàrem oposàreu oposàs oposàssem oposàsseu oposàssim oposàssiu oposàvem oposàveu oposés oposéssem oposésseu oposéssim oposéssiu oposí opòs sept val v
pasipriešinti

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opozicija
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
auksas

oral /oˈɾaɫ/ /uˈɾaɫ/ adj
oralinis
Relatiu o pertanyent a la boca.

orar /oˈɾa/ /oˈɾaɾ/ /uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ or ora orada orades oram orant orar orara oraran orarem oraren orares orareu oraria orarien oraries orarà oraràs oraré oraríem oraríeu orassen orasses orassin orassis orat orats orau orava oraven oraves ore orem oren ores oressen oresses oressin oressis oreu ori orin oris oro orà oràrem oràreu oràs oràssem oràsseu oràssim oràssiu oràvem oràveu orés oréssem orésseu oréssim oréssiu orí sept val v
melstis

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
Orka

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
nurodymas

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
miežis

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
kompiuteris

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
paprastas įprastas

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
tvarka
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orege oregem oregen oreges oregessen oregesses oregessin oregessis oregeu oregi oregin oregis oregés oregéssem oregésseu oregéssim oregéssiu oregí oreig oreja orejada orejades orejam orejant orejar orejara orejaran orejarem orejaren orejares orejareu orejaria orejarien orejaries orejarà orejaràs orejaré orejaríem orejaríeu orejassen orejasses orejassin orejassis orejat orejats orejau orejava orejaven orejaves orejo orejà orejàrem orejàreu orejàs orejàssem orejàsseu orejàssim orejàssiu orejàvem orejàveu sept val v
transliuoti

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
ausis

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
kregždė

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
raudonė̃lis
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
našlaitis

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
auksakalys

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
našlaičių prieglauda

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organizmas

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organizacija
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgazmas

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
òrgija

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
vargonai

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
organinis

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
rytai

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
rytinis

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
kilmė

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
originalus
Que es remunta a l’origen.
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
šlapimas

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orina orinada orinades orinam orinant orinar orinara orinaran orinarem orinaren orinares orinareu orinaria orinarien orinaries orinarà orinaràs orinaré orinaríem orinaríeu orinassen orinasses orinassin orinassis orinat orinats orinau orinava orinaven orinaves orine orinem orinen orines orinessen orinesses orinessin orinessis orineu orini orinin orinis orino orinà orinàrem orinàreu orinàs orinàssem orinàsseu orinàssim orinàssiu orinàvem orinàveu orinés orinéssem orinésseu orinéssim orinéssiu oriní orín sept val v
myžti

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
volungė
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
ančiasnapis

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orkestras

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
orchidėja

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografija

ortopèdia /oɾ.toˈpɛ.ði.a/ /ur.tuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ortopedija

os /ˈos/ n masc
kaulas
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
baltasis lokys

osmi n masc
osmis

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
įkaitas

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
austrė

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otolaringologija

ou /ˈow/ n masc
kiaušinis
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ou ferrat n masc
kiaušinienė

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ovalas
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
kiaušidė

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
avis

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
ovuliuoti
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
deguonis

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
oksimoronas

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozonas

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
klausa
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
duona
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
biskvitas

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
pacientas

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacifizmas

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
kantrybė
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
paktas

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
patėvis
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
keptuvė
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
išmoka

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
sumokėti

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
valstietis

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
kraštovaizdis

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
pakistanietis
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
pakistanietis
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
stulpas
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.
(corfbol) Cadascuna de les dues barres de metall o fusta d’una pista de joc, una per a cada camp, situades a una distància del punt mig de la línia de fons respectiva corresponent a una sisena part de la llargada total de la pista, que serveixen per a sostenir les cistelles.

pal de toc n masc
stulpas

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
irklas
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
ašmenys
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
gomurys
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
svertas

palau n masc
rūmai pilis

palestí /pə.ɫəsˈti/ adj masc
palestinietis

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
mūrininkas
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
šiaudai

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
delnas
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palmė
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
paladis

pam /ˈpam/ n masc
apim̃ti
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panacėja

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemija

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandeminis

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
tarakonas

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
razina
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
ekranas
(basquetbol, handbol) Acció ofensiva d'un o més atacants consistent a obstruir amb el cos l'acció defensiva d'un o més adversaris per a facilitar el llançament d'un company d'equip.
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
panteonas

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
palios

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
pilvas
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
blauzda

pany n masc
spyna
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
kukurūzas
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

papa /ˈpa.pa/ n masc
tėtis
(familiarment) pare
popiežius
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
drugys drugelis
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
erkė
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
popierius
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
rolė vaidmuo
rol, actuació

paper higiènic n masc
tualetinis popierius

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
popiežė

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papirusas

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
šveplavimas

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papissotege papissotegem papissotegen papissoteges papissotegessen papissotegesses papissotegessin papissotegessis papissotegeu papissotegi papissotegin papissotegis papissotegés papissotegéssem papissotegésseu papissotegéssim papissotegéssiu papissotegí papissoteig papissoteja papissotejada papissotejades papissotejam papissotejant papissotejar papissotejara papissotejaran papissotejarem papissotejaren papissotejares papissotejareu papissotejaria papissotejarien papissotejaries papissotejarà papissotejaràs papissotejaré papissotejaríem papissotejaríeu papissotejassen papissotejasses papissotejassin papissotejassis papissotejat papissotejats papissotejau papissotejava papissotejaven papissotejaves papissotejo papissotejà papissotejàrem papissotejàreu papissotejàs papissotejàssem papissotejàsseu papissotejàssim papissotejàssiu papissotejàvem papissotejàveu sept val v
švepliuoti

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
pakelis
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
stotelė
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoksas

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
rojus

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
skėtis

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
lygiagretainis

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
pinklės

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parapet parapeta parapetada parapetades parapetam parapetant parapetar parapetara parapetaran parapetarem parapetaren parapetares parapetareu parapetaria parapetarien parapetaries parapetarà parapetaràs parapetaré parapetaríem parapetaríeu parapetassen parapetasses parapetassin parapetassis parapetat parapetats parapetau parapetava parapetaven parapetaves parapete parapetem parapeten parapetes parapetessen parapetesses parapetessin parapetessis parapeteu parapeti parapetin parapetis parapeto parapetà parapetàrem parapetàreu parapetàs parapetàssem parapetàsseu parapetàssim parapetàssiu parapetàvem parapetàveu parapetés parapetéssem parapetésseu parapetéssim parapetéssiu parapetí sept val v
apsauga

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
sustabdyti
Aturar una cosa perquè no avanci.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
žodis
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
parkas sodynas
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
dalinis

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
žvirblis
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
tėvas pradininkas
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
pora
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
pora
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
dvejeri
Forma plural de parell.

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
giminaitis

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
tėvai
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
siena
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
gimdyti

parkour /parˈkur/ n masc
parkūras

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
šneka

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlamentas
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
kalbėti
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
akies vokas

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
skiautė

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
parapija

part n fem
dalis
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
gimimas
Acte de donar a llum a un infant.

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
partneris

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
dalyvavimas

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
dalyvis
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
dalyvis
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ particip participa participada participades participam participant participar participara participaran participarem participaren participares participareu participaria participarien participaries participarà participaràs participaré participaríem participaríeu participassen participasses participassin participassis participat participats participau participava participaven participaves participe participem participen participes participessen participesses participessin participessis participeu participi participin participis participo participà participàrem participàreu participàs participàssem participàsseu participàssim participàssiu participàvem participàveu participés participéssem participésseu participéssim participéssiu participí sept val v
dalyvauti
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
rungtynės
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
perskirtas, perpjautas, perkirptas, perkąstas
(transitiu) Trencar en dues parts, obrir al llarg.

partit /paɾˈtit/ n masc
partija
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitūra

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
dalelė

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragrafas

paràlisi cerebral n fem
cerebrinis paralyžius

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parazitas
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
skliaustai

paròdia n masc
parodija

pas n masc
žingsnis
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
paskalis

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
žingsnis
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passada d'avantbraços n fem
iškasti

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
koridorius
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passamà /ˌpa.saˈma/ /ˌpa.səˈma/ n masc
turėklas
Peça llarga que es col·loca a la manera d’una barana per a agafar-hi en pujar o baixar.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pasas

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pas passa passada passades passam passant passar passara passaran passarem passaren passares passareu passaria passarien passaries passarà passaràs passaré passaríem passaríeu passassen passasses passassin passassis passat passats passau passava passaven passaves passe passem passen passes passessen passesses passessin passessis passeu passi passin passis passo passà passàrem passàreu passàs passàssem passàsseu passàssim passàssiu passàvem passàveu passés passéssem passésseu passéssim passéssiu passí sept val v
slinkti
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
praeitis

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
hobis

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
keleivis
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
vaikščiojimas
Acte de passejar.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
pasivaikščiojimas
Recorregut fet passejant.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
pasyvus

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
aistra

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
tešla

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
morka
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ past pasta pastada pastades pastam pastant pastar pastara pastaran pastarem pastaren pastares pastareu pastaria pastarien pastaries pastarà pastaràs pastaré pastaríem pastaríeu pastassen pastasses pastassin pastassis pastat pastats pastau pastava pastaven pastaves paste pastem pasten pastes pastessen pastesses pastessin pastessis pasteu pasti pastin pastis pasto pastà pastàrem pastàreu pastàs pastàssem pastàsseu pastàssim pastàssiu pastàvem pastàveu pastés pastéssem pastésseu pastéssim pastéssiu pastí sept val v
minkyti
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
piliulė
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
piemuo
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ n masc
pyragaitis
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patapam /pa.taˈpam/ /pə.təˈpam/ Interjection
pyst
Soroll d’una cosa o d’algú que cau estrepitosament.
Expressió de la justesa o encert.

patata /pəˈta.tə/ n fem
bulvė

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ paterna paterns adj masc
tėvinis
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
pažas

pati /ˈpa.ti/ n masc
kiemas

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
kančia

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
paspirtukas

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
kęsti
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ patògena adj masc
ligos sukėlėjas

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriarchas

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
tur̃tas
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
apgailėtinas

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
pačiūža

patí de gel n masc
pačiūža

pau n fem
taika
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pauzė

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pausa pausada pausades pausant pausar pausara pausaran pausarem pausaren pausares pausareu pausaria pausarien pausaries pausarà pausaràs pausaré pausaríem pausaríeu pausassen pausasses pausat pausats pausava pausaven pausaves pause pausem pausen pauses pausessen pausesses pausessin pausessis pauseu pausi pausin pausis pauso pausà pausàrem pausàreu pausàssem pausàsseu pausàvem pausàveu pausés pauséssem pausésseu pauséssim pauséssiu pausí val val (1) v
pertraukti
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pavimentar /pa.vi.menˈtaɾ/ /pa.βi.menˈta/ /pə.vi.mənˈta/ /pə.βi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paviment pavimenta pavimentada pavimentades pavimentam pavimentant pavimentar pavimentara pavimentaran pavimentarem pavimentaren pavimentares pavimentareu pavimentaria pavimentarien pavimentaries pavimentarà pavimentaràs pavimentaré pavimentaríem pavimentaríeu pavimentassen pavimentasses pavimentassin pavimentassis pavimentat pavimentats pavimentau pavimentava pavimentaven pavimentaves pavimente pavimentem pavimenten pavimentes pavimentessen pavimentesses pavimentessin pavimentessis pavimenteu pavimenti pavimentin pavimentis pavimento pavimentà pavimentàrem pavimentàreu pavimentàs pavimentàssem pavimentàsseu pavimentàssim pavimentàssiu pavimentàvem pavimentàveu pavimentés pavimentéssem pavimentésseu pavimentéssim pavimentéssiu pavimentí sept val v
grįsti

país /paˈis/ n masc
valstybė šalis
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
povas

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
piparas

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
nusidėti
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
nuodėmė

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
saviškas

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedalas

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
pjedestalas

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatrija

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
akmuo
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
kertinis akmuo
Part essencial.

pedra cantonera n fem
kertinis akmuo

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
skilvis
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
karjeras

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
klijai

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
duoti
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
žuvis
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
žievė

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
smaukyti

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelikanas

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
oda
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pelleringa /pe.ʎeˈɾiŋ.ɡa/ /pə.ʎəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
metalo laužas
Pell que penja, pell sobrera.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
filmas
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
sielvartas
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
bausmė
Càstig judicial.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
baudinys
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
gailestis

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
gailėtis

penell /peˈneʎ/ n masc
vėtrungė

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
nuožvarba

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
kišti

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
pensas

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicilinas

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
varpa bybis

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
pakaba
Estri per tenir la roba penjada.

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
mąstymas

pensament crític n masc
kritinis mąstymas

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
galvoti

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
šukuoti
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
klifas

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
pusiasalis

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
nes

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
dėl

per exemple adv
pavyzdžiui

per molts anys Interjection
su gimtadieniu
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
kodėl

per si de cas adv
dėl viso pikto

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
kriaušė

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
ešerys

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
ūsakojis

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
kurapka

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
atleisti
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
netèkti
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdur perdura perdurada perdurades perduram perdurant perdurar perdurara perduraran perdurarem perduraren perdurares perdurareu perduraria perdurarien perduraries perdurarà perduraràs perduraré perduraríem perduraríeu perdurassen perdurasses perdurassin perdurassis perdurat perdurats perdurau perdurava perduraven perduraves perdure perdurem perduren perdures perduressen perduresses perduressin perduressis perdureu perduri perdurin perduris perduro perdurà perduràrem perduràreu perduràs perduràssem perduràsseu perduràssim perduràssiu perduràvem perduràveu perdurés perduréssem perdurésseu perduréssim perduréssiu perdurí sept val v
ištverti

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
atleiskite
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ perennifòlia adj masc
visžalis

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
nuostabus
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
kvepalai

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergamentas

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
amžinasis įšalas

perill /peˈɾiʎ/ n masc
pavojus

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
pavojingas

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
žurnalistika

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
žurnalistas žurnalistė

perjudicial /peɾ.d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /pər.ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
nuostolingas

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perjur perjura perjurada perjurades perjuram perjurant perjurar perjurara perjuraran perjurarem perjuraren perjurares perjurareu perjuraria perjurarien perjuraries perjurarà perjuraràs perjuraré perjuraríem perjuraríeu perjurassen perjurasses perjurassin perjurassis perjurat perjurats perjurau perjurava perjuraven perjuraves perjure perjurem perjuren perjures perjuressen perjuresses perjuressin perjuressis perjureu perjuri perjurin perjuris perjuro perjurà perjuràrem perjuràreu perjuràs perjuràssem perjuràsseu perjuràssim perjuràssiu perjuràvem perjuràveu perjurés perjuréssem perjurésseu perjuréssim perjuréssiu perjurí sept val v
keiktis
Jurar molt o per vici o per afegir força a un jurament.

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perlas
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
pralaidus

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ permut permuta permutada permutades permutam permutant permutar permutara permutaran permutarem permutaren permutares permutareu permutaria permutarien permutaries permutarà permutaràs permutaré permutaríem permutaríeu permutassen permutasses permutassin permutassis permutat permutats permutau permutava permutaven permutaves permute permutem permuten permutes permutessen permutesses permutessin permutessis permuteu permuti permutin permutis permuto permutà permutàrem permutàreu permutàs permutàssem permutàsseu permutàssim permutàssiu permutàvem permutàveu permutés permutéssem permutésseu permutéssim permutéssiu permutí sept val v
birža
Intercanviar de lloc dues coses.

pernil /pərˈniɫ/ n masc
kum̃pis
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pernoct pernocta pernoctada pernoctades pernoctam pernoctant pernoctar pernoctara pernoctaran pernoctarem pernoctaren pernoctares pernoctareu pernoctaria pernoctarien pernoctaries pernoctarà pernoctaràs pernoctaré pernoctaríem pernoctaríeu pernoctassen pernoctasses pernoctassin pernoctassis pernoctat pernoctats pernoctau pernoctava pernoctaven pernoctaves pernocte pernoctem pernocten pernoctes pernoctessen pernoctesses pernoctessin pernoctessis pernocteu pernocti pernoctin pernoctis pernocto pernoctà pernoctàrem pernoctàreu pernoctàs pernoctàssem pernoctàsseu pernoctàssim pernoctàssiu pernoctàvem pernoctàveu pernoctés pernoctéssem pernoctésseu pernoctéssim pernoctéssiu pernoctí sept val v
nakvoti

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
įamžinti

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
nes
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
perukas

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persų
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
persas
Natural de Pèrsia.
persų
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persona /peɾˈso.na/ n fem
asmuo žmogus

personalitat n fem
asmenybė
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
veikėja
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
įkalbėti

pervertir /per.βerˈti/ /peɾ.veɾˈtiɾ/ /peɾ.βeɾˈti/ /pər.bərˈti/ /pəɾ.vəɾˈti/ bal n-occ occ perverteix perverteixen perverteixes perverteixi perverteixin perverteixis perverteixo pervertesc pervertesqui pervertesquin pervertesquis pervertia pervertida pervertides pervertien perverties pervertiguem pervertigueu pervertim pervertint pervertir pervertira pervertiran pervertirem pervertiren pervertires pervertireu pervertiria pervertirien pervertiries pervertirà pervertiràs pervertiré pervertiríem pervertiríeu pervertisc pervertisca pervertisquen pervertisques pervertissen pervertisses pervertissin pervertissis pervertit pervertits pervertiu pervertix pervertixen pervertixes pervertixo pervertí pervertíem pervertíeu pervertírem pervertíreu pervertís pervertíssem pervertísseu pervertíssim pervertíssiu sept val v
iškrypėlis

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
laikotarpis
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
tačiau

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
svoris
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
sunkus
De molt pes

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
sunkus

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
žuklė žūklė

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
žvejys
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
žvejoti
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
prakartėlė

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
gnybti
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigollejar /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒa/ /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pe.si.ɣo.ʎeˈʒa/ /pə.si.ɣo.ʎəˈd͡ʒa/ /pə.si.ɣu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pessigollege pessigollegem pessigollegen pessigolleges pessigollegessen pessigollegesses pessigollegessin pessigollegessis pessigollegeu pessigollegi pessigollegin pessigollegis pessigollegés pessigollegéssem pessigollegésseu pessigollegéssim pessigollegéssiu pessigollegí pessigolleig pessigolleja pessigollejada pessigollejades pessigollejam pessigollejant pessigollejar pessigollejara pessigollejaran pessigollejarem pessigollejaren pessigollejares pessigollejareu pessigollejaria pessigollejarien pessigollejaries pessigollejarà pessigollejaràs pessigollejaré pessigollejaríem pessigollejaríeu pessigollejassen pessigollejasses pessigollejassin pessigollejassis pessigollejat pessigollejats pessigollejau pessigollejava pessigollejaven pessigollejaves pessigollejo pessigollejà pessigollejàrem pessigollejàreu pessigollejàs pessigollejàssem pessigollejàsseu pessigollejàssim pessigollejàssiu pessigollejàvem pessigollejàveu sept val v
kutenti

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
maras

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
blakstiena
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
paperdimas
Ventositat expel·lida per l'anus.

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
persti
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petejar /pa.taˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.teˈʒa/ /pə.təˈd͡ʒa/ /pə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petege petegem petegen peteges petegessen petegesses petegessin petegessis petegeu petegi petegin petegis petegés petegéssem petegésseu petegéssim petegéssiu petegí peteig peteja petejada petejades petejam petejant petejar petejara petejaran petejarem petejaren petejares petejareu petejaria petejarien petejaries petejarà petejaràs petejaré petejaríem petejaríeu petejassen petejasses petejassin petejassis petejat petejats petejau petejava petejaven petejaves petejo petejà petejàrem petejàreu petejàs petejàssem petejàsseu petejàssim petejàssiu petejàvem petejàveu sept val v
persti
Fer pets.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
pėda

petit /peˈtit/ petita adj masc
mažas
De poca grandària, volum o alçada.

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ petge petgeguem petgeguessa petgeguessen petgeguesses petgegueu petgegués petgeguéssom petgeguéssou petgem petgen petges petgessa petgessen petgesses petgessi petgessin petgessis petgeu petgi petgin petgis petgés petgéssem petgésseu petgéssim petgéssiu petgí petj petja petjada petjades petjaia petjaien petjaies petjaieu petjam petjant petjar petjara petjaran petjarem petjaren petjares petjareu petjaria petjarien petjaries petjariva petjariven petjarives petjarà petjaràs petjaré petjaríem petjaríeu petjarívem petjaríveu petjassen petjasses petjassin petjassis petjat petjats petjau petjava petjaven petjaves petjavi petjavo petjo petjos petjà petjàiem petjàrem petjàreu petjàs petjàssem petjàsseu petjàssim petjàssiu petjàvem petjàveu petjàvom sept v.cent val v
mindyti

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ petonege petonegem petonegen petoneges petonegessen petonegesses petonegessin petonegessis petonegeu petonegi petonegin petonegis petonegés petonegéssem petonegésseu petonegéssim petonegéssiu petonegí petoneig petoneja petonejada petonejades petonejam petonejant petonejar petonejara petonejaran petonejarem petonejaren petonejares petonejareu petonejaria petonejarien petonejaries petonejarà petonejaràs petonejaré petonejaríem petonejaríeu petonejassen petonejasses petonejassin petonejassis petonejat petonejats petonejau petonejava petonejaven petonejaves petonejo petonejà petonejàrem petonejàreu petonejàs petonejàssem petonejàsseu petonejàssim petonejàssiu petonejàvem petonejàveu sept val v
bučiuoti

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
nafta
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
kriauklė
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
bučinys

peu n masc
pėda
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peà /peˈa/ n masc
peanas

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
dalis

peó /peˈo/ n masc
pėstininkas
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
kanopa

pi n masc
pušis
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianistas

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
pianinas fortepijonas
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
rojalis

piano de maneta n masc
ryla

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
krikštykla
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
kandžioti
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
aštrus
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
akmentašys
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
kandžioti
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
strazdana

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigmentas

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
rietuvė
Bateria elèctrica.
kaũpas
Amuntegament o gran quantitat de coses, animals o persones.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
piliorius
Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
aviatorius
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
kamuolys
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

piloteig /pi.ɫoˈtet͡ʃ/ /pi.ɫoˈtət͡ʃ/ /pi.ɫuˈtɛt͡ʃ/ n masc
birža

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
pinaklis

pineda /piˈne.ða/ n fem
šilas

pingüí n masc
pingvinas

pinsà n masc
kikilis

pinta /ˈpin.ta/ n fem
šukos
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
lūpų dažai

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
dažyti
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
dažytojas

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
dažai
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
kankorėžis
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ananasas

pinzell n masc
teptukas

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pypkė
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piranijos

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
piratas jūrinas
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
piramidė

pis n masc
aukštas
Planta superior d'un edifici.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
baseinas plaukymo baseinas
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
lenta klasės lenta
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
kortas

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistoletas

pit n masc
krūtis
Tòrax humà.
krutis krūtis
Mamella, especialment de la dona.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
myžti
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pica

pla plana plans adj masc
plokščias
Llis, sense elevacions.

pla n masc
lyguma
Zona geogràfica sense grans elevacions.
planas
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
placenta

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
malonumas
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagijavimas

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
lyguma
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
upinė plekšnė
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planeta

planetari n masc
planetariumas

planta n fem
augalas
Vegetal herbaci.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
duona
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
gyslotis

plantejar /pɫan.teˈd͡ʒa/ /pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /pɫan.teˈʒa/ /pɫən.təˈd͡ʒa/ /pɫən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plantege plantegem plantegen planteges plantegessen plantegesses plantegessin plantegessis plantegeu plantegi plantegin plantegis plantegés plantegéssem plantegésseu plantegéssim plantegéssiu plantegí planteig planteja plantejada plantejades plantejam plantejant plantejar plantejara plantejaran plantejarem plantejaren plantejares plantejareu plantejaria plantejarien plantejaries plantejarà plantejaràs plantejaré plantejaríem plantejaríeu plantejassen plantejasses plantejassin plantejassis plantejat plantejats plantejau plantejava plantejaven plantejaves plantejo plantejà plantejàrem plantejàreu plantejàs plantejàssem plantejàsseu plantejàssim plantejàssiu plantejàvem plantejàveu val v
poza

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
lygintuvas laidynė
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu n fem
snieglentė

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
lyginti

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
trombocitas

plat n masc
lėkštė
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plataforma continental n fem
kontinentinis atabradas

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
paplūdimys pliažas

platí /pɫəˈti/ n masc
platina

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
aikštė

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
pilnas
Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ n fem
plebsas

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
potvynis

plet n masc
skundas

plom n masc
švinas

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
plunksna
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plomar /pɫoˈma/ /pɫoˈmaɾ/ /pɫuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plom ploma plomada plomades plomam plomant plomar plomara plomaran plomarem plomaren plomares plomareu plomaria plomarien plomaries plomarà plomaràs plomaré plomaríem plomaríeu plomassen plomasses plomassin plomassis plomat plomats plomau plomava plomaven plomaves plome plomem plomen plomes plomessen plomesses plomessin plomessis plomeu plomi plomin plomis plomo plomà plomàrem plomàreu plomàs plomàssem plomàsseu plomàssim plomàssiu plomàvem plomàveu plomés ploméssem plomésseu ploméssim ploméssiu plomí sept val v
rėkšti
(transitiu) Llevar les plomes a una au.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
rauda

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
verksnys

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
verkti

ploricó /pɫo.ɾiˈko/ /pɫu.ɾiˈko/ n masc
vau
(àudio) Freqüència molt baixa introduïda en l’enregistrament per variacions de velocitat.

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
lyti
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
lietus

plural adj
daugiskaita
Que denota més d’un.

plural n masc
daugiskaita
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plutoni n masc
plutonis

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
žemėlapis

plàstic n masc
plastikas
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
padanga

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
plaučių uždegimas
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
gyventojai
Conjunt de gent residint a una zona.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
tauta liaudis
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
kaimas
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
skurdus
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
skurdas
Manca de diners o recursos.

poc poca pocs adj masc
mažai
En quantitat escassa.

poc adv
mažai
De manera escassa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
galėti
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
puti

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
poema

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poèzija poezija

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
poeta

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogromas

pol /ˈpɔɫ/ n masc
ašigalis

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
getras
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
policija
Cos de seguretat civil.

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
poliglotas

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polimorfizmas
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polisemija

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
politeizmas

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
utėlė
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
tuopa

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
vištiena

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
viščiukas

pollina /poˈʎi.na/ /poˈʎi.nə/ /puˈʎi.nə/ n fem
kumeliukas

pollí /poˈʎi/ /puˈʎi/ n masc
kumeliukas
Cria d’egua, somera o mula en edat de mamar.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonis

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
lenkiškas
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
lenkiškai lenkų
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
dulkės
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

poltre n masc
kumeliukas
Cavall jove.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
nykštys

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
žiedadulkė

polígon n masc
daugiakampis
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politikas
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politika
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

poma /ˈpo.mə/ n fem
obuolys

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
tepalas
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
obelis

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
vakarai
(punt cardinal) oest

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
ponis

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
tiltas
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

pop n masc
aštuonkojai
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
laivagalis
Part del darrere d'una aeronau.

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
baimė

porc n masc
kiaulė
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcelianas

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
dalis

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografija

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornografinis

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornografas

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
poras
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
uostas
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
durys
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
lėktuvnešis

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
nešioti
Vestir una roba concreta.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
vartininkas
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
vartai

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ portuguesa portuguesos adj masc
portugalų
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portugalų
Natural de Portugal.

porxo /ˈpɔr.ʃu/ /ˈpɔɾ.t͡ʃo/ /ˈpɔɾ.ʃo/ n masc
veranda
Espai cobert adossat a la façana.

posa /ˈpo.za/ /ˈpo.zə/ /ˈpɔ.za/ /ˈpɔ.zɔ/ /ˈpɔ.zə/ n fem
poza
Positura adoptada per una persona que fa de model.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
dėti
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
poza
Adoptar una actitud per fer de model a un artista.

posició n fem
vieta

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
pozitronas

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
galimybė

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
galimas
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
galimas
Cosa que pot tenir lloc.

post /ˈpɔst/ n fem
lenta
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

post /ˈpɔst/ n masc
stulpas
Lloc ocupat per tropes en una operació militar.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
desertas
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
letena
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
kalis

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
galimas
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
galimas
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
poterna

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
gal galbūt

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
galia

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
šulinys
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
prazeodimis

prat /ˈpɾat/ n masc
pieva

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
brangus

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
tikslus
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
pamokslininkas
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
tarinys

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
priešdėlis
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
maldauti
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
klausimas
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
paklausti

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
malda

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
premija prizas

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
nujautimas

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
spauda
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
imti
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
vardas
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
rūpintis
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
ruošti
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
prielinksnis

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
užtvanka
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presalt /pɾeˈsaɫ/ /pɾeˈsaɫt/ /pɾəˈsaɫ/ /pɾəˈsaɫt/ n masc
perskirtas, perpjautas, perkirptas, perkąstas

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
dabartis
Moment actual.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
apipavidalinimas

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
prezervatyvas
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
prezidentas

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
kalinys
Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
skubėti

presseguer /pɾe.seˈɣe/ /pɾe.seˈɣeɾ/ n masc
žvejoti

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
slėgis
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
biudžetas

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
paskolinti
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
lentyna

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestižas

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
didžiuotis
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
egzistavimas

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
kalėjimas

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
jaunasis

preu n masc
kaina
Valor acordat entre venedor i comprador.

prim /ˈpɾim/ adj masc
plonas
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
pirmini
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
pavasaris
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
pirmas
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
pirmasis asmuo

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
kunigaikštiene

principi n masc
pradžia
començament
principas
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
binoklis

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
Vakarinis Bugas

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problema

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
procesija

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
vilkinimas

procurador /pɾo.ku.ɾaˈðo/ /pɾo.ku.ɾaˈðoɾ/ /pɾo.ku.ɾəˈðo/ /pɾu.ku.ɾəˈðo/ n masc
deputatas
Persona habilitada a prendre decisions legals en nom d'una altra o d'un òrgan col·legiat.

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
procesas
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

producció n fem
gamyba

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
produktas

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
gaminti
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
profesija

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
mokytojas
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
pranašas

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
pelnas

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
gili
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
gilumas
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
programa
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programavimas

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
programinė įranga

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
draudimas

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
uždrausti

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
projektas
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
proletaras

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
pažadas

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
prometis

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
žadėti

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
klasė
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
sužadėtinis

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
tarimas

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
saviniñkas

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
pasiūlymas

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
proza

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
sėkmė

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostitucija

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostitutė

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protagonitz protagonitza protagonitzada protagonitzades protagonitzaia protagonitzaien protagonitzaies protagonitzam protagonitzant protagonitzar protagonitzara protagonitzaran protagonitzarem protagonitzaren protagonitzares protagonitzareu protagonitzaria protagonitzarien protagonitzaries protagonitzariva protagonitzariven protagonitzarives protagonitzarà protagonitzaràs protagonitzaré protagonitzaríem protagonitzaríeu protagonitzarívem protagonitzaríveu protagonitzassen protagonitzasses protagonitzassin protagonitzassis protagonitzat protagonitzats protagonitzau protagonitzava protagonitzaven protagonitzaves protagonitzavi protagonitzavo protagonitze protagonitzeguem protagonitzeguessa protagonitzeguessen protagonitzeguesses protagonitzegueu protagonitzegués protagonitzeguéssom protagonitzeguéssou protagonitzem protagonitzen protagonitzes protagonitzessa protagonitzessen protagonitzesses protagonitzessi protagonitzessin protagonitzessis protagonitzeu protagonitzi protagonitzin protagonitzis protagonitzo protagonitzos protagonitzs protagonitzà protagonitzàiem protagonitzàieu protagonitzàrem protagonitzàreu protagonitzàs protagonitzàssem protagonitzàsseu protagonitzàssim protagonitzàssiu protagonitzàvem protagonitzàvets protagonitzàveu protagonitzàvom protagonitzés protagonitzéssem protagonitzésseu protagonitzéssim protagonitzéssiu protagonitzí sept v.cent val v
asteriskas

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
apsauga
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
saugoti
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
apsaugoti
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
baltymai

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protaktinis

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protokolas

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protokolas

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
protonas

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
pakankamai

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
įrodymas
Acció de provar.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
patarlė

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
tiekėja

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provincija

pruna n fem
slyva

pràctiques /ˈpɾak.ti.kes/ /ˈpɾak.ti.kəs/ n fem
praktika

préssec n masc
persikas

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
paskola

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
princas
Fill del rei, hereu del tron.

príncep blau n masc
svajonių princas

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
protezas
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudomokslas

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
slapyvardis
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psichologija

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psichozė

psicòpata n neut
psichopatas

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psichika

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psichiatras

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psichiatrija

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
paveldėtoja
(dret civil) Hereva en absència de fills mascles segons la tradició catalana.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
smirdėti
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
smarvė
Mala olor, olor desagradable.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
kilti
Augmentar de nivell.

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
plaučių uždegimas
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
plaučiai

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ bal n-occ occ puneix puneixen puneixes puneixi puneixin puneixis puneixo punesc punesqui punesquin punesquis punia punida punides punien punies puniguem punigueu punim punint punir punira puniran punirem puniren punires punireu puniria punirien puniries punirà puniràs puniré puniríem puniríeu punisc punisca punisquen punisques punissen punisses punissin punissis punit punits puniu punix punixen punixes punixo puní puníem puníeu punírem puníreu punís puníssem punísseu puníssim puníssiu sept val v
bausti

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
taškas
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punt nul n masc
išnuomoti

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
skyryba
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

punxa /ˈpuɲ.t͡ʃa/ /ˈpuɲ.ʃə/ n fem
trupinys

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
mes

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
durklas

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
durti

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
vyzdys
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
kukutis

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
doras

pus /ˈpus/ n masc
pūliai

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
kekšė

puça /ˈpu.sa/ n fem
blusa
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
puslapis

pàgina web n fem
svetainė

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
kasa

pànic n masc
panika

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
tėvynė

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
plaukas
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
svyruoklė

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
netekimas

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
žirnis

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
vainiklapis

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
eglė

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
piliulė

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
parakas
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
publika
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
publika
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

púlpit /ˈpuɫ.pit/ n masc
sakykla
trona (de predicació)

púrria /ˈpu.ri.a/ /ˈpu.ri.ə/ n fem
gaujà
Gent de classe baixa.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
knygelė
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
kvadratas
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
kvadratas
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
tapyba
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
kokybė

quan /ˈkon/ adv
kada
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
kiek
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
kiekis

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
kiekybinis

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
keturiasdešimt
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
keturiasdešimt

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
keturiasdešimt du

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
keturiasdešimt aštuoni

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
karantinas

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
keturiasdešimtas

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Gavėnia

quark /ˈkwark/ n masc
kvarkas

quart number
ketvirtas
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
keturi

queixal del seny n masc
išminties dantis protinis dantis

quequesa /keˈke.za/ /kəˈkə.zə/ /kəˈkɛ.zə/ n fem
mikčiojimas

qui /ˈki/ pronoun
kas

quiet /kiˈet/ adj masc
ramus

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
kilis

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogramas

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometras

quinze /ˈkin.ze/ number
penkiolika

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
penkioliktas

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
kioskas

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
kakariekū

quitrà n masc
derva degutas

quocient intel·lectual n masc
intelekto koeficientas

quota /ˈkwɔ.ta/ /ˈkwɔ.tɔ/ /ˈkwɔ.tə/ n fem
rinkliava
Quantitat que paga regularment un membre d’una associació.

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
kvantas

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
kas
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
cheminis
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
chemija
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
kečujų kalba

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
anketa

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
klausimas
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

rabejar /ra.beˈd͡ʒaɾ/ /ra.βeˈd͡ʒa/ /ra.βeˈʒa/ /rə.bəˈd͡ʒa/ /rə.bəˈʒa/ /rə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rabege rabegem rabegen rabeges rabegessen rabegesses rabegessin rabegessis rabegeu rabegi rabegin rabegis rabegés rabegéssem rabegésseu rabegéssim rabegéssiu rabegí rabeig rabeja rabejada rabejades rabejam rabejant rabejar rabejara rabejaran rabejarem rabejaren rabejares rabejareu rabejaria rabejarien rabejaries rabejarà rabejaràs rabejaré rabejaríem rabejaríeu rabejassen rabejasses rabejassin rabejassis rabejat rabejats rabejau rabejava rabejaven rabejaves rabejo rabejà rabejàrem rabejàreu rabejàs rabejàssem rabejàsseu rabejàssim rabejàssiu rabejàvem rabejàveu sept val v
išmirkyti
Ficar en aigua fins que resti moll.

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
rasizmas

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
kampas
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
radis
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radiacija

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
radikalizacija

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
transliavimas

radó /rəˈðo/ n masc
radonas

rai /ˈraj/ n masc
plaustas
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
spindulys
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
plytelė
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
automobilių ralis

ram /ˈram/ n masc
puokštė

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
pulkas

rampí n masc
grėblys

ranc /ˈraŋk/ adj masc
luošas

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
pagieža

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
retas
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.
nepažįstama
Poc freqüent, diferent de la normalitat.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
retenybė

rasa /ˈra.za/ /ˈra.zə/ n fem
apkasas

rascle /ˈras.kɫe/ /ˈras.kɫə/ n masc
akėčios

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
grėblys

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
šepetys
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
grėblys
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
žiurkė
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
šikšnosparnis

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratifikacija

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ratll ratlla ratllada ratllades ratllam ratllant ratllar ratllara ratllaran ratllarem ratllaren ratllares ratllareu ratllaria ratllarien ratllaries ratllarà ratllaràs ratllaré ratllaríem ratllaríeu ratllassen ratllasses ratllassin ratllassis ratllat ratllats ratllau ratllava ratllaven ratllaves ratlle ratllem ratllen ratlles ratllessen ratllesses ratllessin ratllessis ratlleu ratlli ratllin ratllis ratllo ratllà ratllàrem ratllàreu ratllàs ratllàssem ratllàsseu ratllàssim ratllàssiu ratllàvem ratllàveu ratllés ratlléssem ratllésseu ratlléssim ratlléssiu ratllí sept val v
tarkuoti
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
pelė pelėnas
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

raure /ˈraw.ɾe/ /ˈraw.ɾə/ bal occ rac raem raent raeu raga raguda ragudes raguem raguen raguera ragueren ragueres ragues raguessen raguesses raguessin raguessis ragueu ragui raguin raguis ragut raguts ragué raguérem raguéreu ragués raguéssem raguésseu raguéssim raguéssiu raguí ras rasa rases rasos rau rauen rauran raure raurem raureu rauria raurien rauries raurà rauràs rauré rauríem rauríeu raus raíem raíeu raïa raïen raïes val v
grandyti
(transitiu) Raspar amb un instrument tallant per treure les adherències de la superfície.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
ridikas
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
rasė

raïm /rəˈim/ n masc
vynuogė
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
priežastis
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reakcija

reacció en cadena de la polimerasa n fem
polimerazinė grandininė reakcija

real adj
karališkas
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
realybė

realment /reˌaɫˈmen/ /reˌaɫˈment/ adv
tikrai

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebel rebel·la rebel·lada rebel·lades rebel·laia rebel·laien rebel·laies rebel·lam rebel·lant rebel·lar rebel·lara rebel·laran rebel·larem rebel·laren rebel·lares rebel·lareu rebel·laria rebel·larien rebel·laries rebel·lariva rebel·lariven rebel·larives rebel·larà rebel·laràs rebel·laré rebel·laríem rebel·laríeu rebel·larívem rebel·laríveu rebel·lassen rebel·lasses rebel·lassin rebel·lassis rebel·lat rebel·lats rebel·lau rebel·lava rebel·laven rebel·laves rebel·lavi rebel·lavo rebel·le rebel·leguem rebel·leguessa rebel·leguessen rebel·leguesses rebel·legueu rebel·legués rebel·leguéssom rebel·leguéssou rebel·lem rebel·len rebel·les rebel·lessa rebel·lessen rebel·lesses rebel·lessi rebel·lessin rebel·lessis rebel·leu rebel·li rebel·lin rebel·lis rebel·lo rebel·los rebel·là rebel·làiem rebel·làieu rebel·làrem rebel·làreu rebel·làs rebel·làssem rebel·làsseu rebel·làssim rebel·làssiu rebel·làvem rebel·làvets rebel·làveu rebel·làvom rebel·lés rebel·léssem rebel·lésseu rebel·léssim rebel·léssiu rebel·lí sept v.cent val v
maištauti

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
sukilimas

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
griuvėsiai
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
gauti
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
kvitas

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
atmesti
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
naujas

recepció n fem
priimamasis
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
receptas
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
imtuvas
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.
gaudytojas
(beisbol) Defensor situat al box del receptor, que s'encarrega d'intentar agafar la pilota del llançador que el batedor no ha pogut colpejar i de defensar la zona de la base de meta.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
pastogė

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
paieškos
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reclinar /re.kɫiˈna/ /re.kɫiˈnaɾ/ /rə.kɫiˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclina reclinada reclinades reclinaia reclinaien reclinaies reclinam reclinant reclinar reclinara reclinaran reclinarem reclinaren reclinares reclinareu reclinaria reclinarien reclinaries reclinariva reclinariven reclinarives reclinarà reclinaràs reclinaré reclinaríem reclinaríeu reclinarívem reclinaríveu reclinassen reclinasses reclinassin reclinassis reclinat reclinats reclinau reclinava reclinaven reclinaves reclinavi reclinavo recline reclineguem reclineguessa reclineguessen reclineguesses reclinegueu reclinegués reclineguéssom reclineguéssou reclinem reclinen reclines reclinessa reclinessen reclinesses reclinessi reclinessin reclinessis reclineu reclini reclinin reclinis reclino reclinos reclinà reclinàiem reclinàieu reclinàrem reclinàreu reclinàs reclinàssem reclinàsseu reclinàssim reclinàssiu reclinàvem reclinàvets reclinàveu reclinàvom reclinés reclinéssem reclinésseu reclinéssim reclinéssiu recliní reclín sept v.cent val v
vingis

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
naujokas

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
semtuvėlis
Pala de recollir residus, escombraries.

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ alg bal eiv occ recollia recollida recollides recollien recollies recolliguem recolligueu recollim recollint recollir recollira recolliran recollirem recolliren recollires recollireu recolliria recollirien recolliries recollirà recolliràs recolliré recolliríem recolliríeu recollissen recollisses recollissin recollissis recollit recollits recolliu recollí recollíem recollíeu recollírem recollíreu recollís recollíssem recollísseu recollíssim recollíssiu recull reculla recullen reculles reculli recullin recullis recullo reculls sept v.cent val v
surinkti

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
patarimas

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
patarti

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
atlyginimas

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
atsiminti

recruar /re.kɾuˈa/ /re.kɾuˈaɾ/ /rə.kɾuˈa/ alg bal eiv nota 1 occ recrua recruada recruades recruam recruant recruar recruara recruaran recruarem recruaren recruares recruareu recruaria recruarien recruaries recruarà recruaràs recruaré recruaríem recruaríeu recruassen recruasses recruassin recruassis recruat recruats recruau recruava recruaven recruaves recrue recruem recruen recrues recruessen recruesses recruessin recruessis recrueu recruo recruu recruà recruàrem recruàreu recruàs recruàssem recruàsseu recruàssim recruàssiu recruàvem recruàveu recrués recruéssem recruésseu recruéssim recruéssiu recruí recruï recruïn recruïs sept v.cent val v
blogė́ti

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
stačiakampis

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ recta rectes adj masc
tiesus
Que segueix la trajectòria sense corbes, tot dret.

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
abipusis

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ v
apkeliauti
Fer un trajecte.

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ alg bal eiv refacem refacen refaces refaceu refaci refacin refacis refaig refan refaran refarem refareu refaria refarien refaries refarà refaràs refaré refaríem refaríeu refaç refaça refeia refeien refeies refeim refeis refem refent refer refera referen referes refessen refesses refessin refessis refet refeta refetes refets refeu refiu refà refàs refèiem refèieu refé reférem reféreu refés reféssem refésseu reféssim reféssiu reféu v.cent val v
perdaryti
Tornar a fer.

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
nuoroda
Fet de referir o referir-se.
atsigrįžimas
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
referendumas

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
refleksas
Cosa que es veu reflectida.
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
sangrąžinis

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
peršalimas

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
pabėgėlis

regal /reˈɣaɫ/ n masc
dovana

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
duoti
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
laistyti

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
regentas

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
pulkas

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
regionas

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
taisyklė
Norma, guia.

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
reglamentai

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
liniuotė

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
pavadis

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
valdyti

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
karalystė
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

rehabilitació n fem
reabilitacija

rei /ˈrɛj/ n masc
karalius
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
silkių karalius

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
karališkas

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
karalienė
Forma femenina de rei.

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
santykis

relació sexual n fem
lytinis aktas

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religija

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
reljefas

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
slysti

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
laikrodis laĩkrodis

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
irklas
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
irkluoti

rematada n fem
dužti
(pilota basca, tennis de taula) Llançament que serveix per a acabar un intercanvi de cops.

rematador /re.ma.taˈðo/ /re.ma.taˈðoɾ/ /rə.mə.təˈðo/ n masc
šaulys
(futbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Jugador que acaba una jugada d'atac llançant la pilota o la bola cap a la porteria contrària.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
vaistas

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
šiaurinis elnias

reng /ˈreŋ/ /ˈreŋk/ /ˈrɛŋ/ /ˈrɛŋk/ n masc
skambinti
Espai delimitat, generalment amb unes codes, per fer una competició de lluita.

reni n masc
renis

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ renill renilla renillada renillades renillam renillant renillar renillara renillaran renillarem renillaren renillares renillareu renillaria renillarien renillaries renillarà renillaràs renillaré renillaríem renillaríeu renillassen renillasses renillassin renillassis renillat renillats renillau renillava renillaven renillaves renille renillem renillen renilles renillessen renillesses renillessin renillessis renilleu renilli renillin renillis renillo renillà renillàrem renillàreu renillàs renillàssem renillàsseu renillàssim renillàssiu renillàvem renillàveu renillés renilléssem renillésseu renilléssim renilléssiu renillí sept val v
žvengti

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
skalbimo mašina skalbyklė

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
pláuti

repetició Interjection
išnuomoti

repetició n fem
kartojimas
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
akartoti

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
reporteris

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
atstõvas

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
represija

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
dauginimasis

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
iššūkis
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputacija

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
respublika

república bananera n fem
bananinė respublika

requesta /reˈkes.ta/ /rəˈkes.tə/ n fem
prašymas

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
niekas
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
maldauti

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
išpirka
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescatar /res.kaˈta/ /res.kaˈtaɾ/ /rəs.kəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rescat rescata rescatada rescatades rescataia rescataien rescataies rescatam rescatant rescatar rescatara rescataran rescatarem rescataren rescatares rescatareu rescataria rescatarien rescataries rescatariva rescatariven rescatarives rescatarà rescataràs rescataré rescataríem rescataríeu rescatarívem rescataríveu rescatassen rescatasses rescatassin rescatassis rescatat rescatats rescatau rescatava rescataven rescataves rescatavi rescatavo rescate rescateguem rescateguessa rescateguessen rescateguesses rescategueu rescategués rescateguéssom rescateguéssou rescatem rescaten rescates rescatessa rescatessen rescatesses rescatessi rescatessin rescatessis rescateu rescati rescatin rescatis rescato rescatos rescats rescatà rescatàiem rescatàieu rescatàrem rescatàreu rescatàs rescatàssem rescatàsseu rescatàssim rescatàssiu rescatàvem rescatàvets rescatàveu rescatàvom rescatés rescatéssem rescatésseu rescatéssim rescatéssiu rescatí sept v.cent val v
išgelbėti

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
gyventojas
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
gyventojas
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resideix resideixa resideixen resideixes resideixi resideixin resideixis resideixo resideixs residesc residesca residesquen residesques residesqui residesquin residesquis residia residida residides residien residies residiguem residiguera residigueren residigueres residiguessen residiguesses residiguessin residiguessis residigueu residigueva residigueven residigueves residigué residiguérem residiguéreu residigués residiguéssem residiguésseu residiguéssim residiguéssiu residiguévem residiguéveu residim residint residir residira residiran residirem residiren residires residireu residiria residirien residiries residiriva residiriven residirives residirà residiràs residiré residiríem residiríeu residirívem residiríveu residisc residisca residisco residiscos residisquem residisquen residisques residisqueu residissa residissen residisses residissi residissin residissis residist residit residits residiu residiva residiven residives residix residixa residixen residixes residixi residixin residixis residixo residixos residí residíem residíets residíeu residírem residíreu residís residíscon residíssem residísseu residíssim residíssiu residíssom residíssou residívem residíveu residíxon sept v.cent val v
gyventi

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
pikis
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
pasipriešinimas
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
pagarba

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
pagarbus

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
kvėpavimas

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
kvėpuoti

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
atsakyti
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
atsakomybė

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
atsakingas
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
atsakingas
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
atsakymas
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resson ressona ressonada ressonades ressonaia ressonaien ressonaies ressonam ressonant ressonar ressonara ressonaran ressonarem ressonaren ressonares ressonareu ressonaria ressonarien ressonaries ressonariva ressonariven ressonarives ressonarà ressonaràs ressonaré ressonaríem ressonaríeu ressonarívem ressonaríveu ressonassen ressonasses ressonassin ressonassis ressonat ressonats ressonau ressonava ressonaven ressonaves ressonavi ressonavo ressone ressoneguem ressoneguessa ressoneguessen ressoneguesses ressonegueu ressonegués ressoneguéssom ressoneguéssou ressonem ressonen ressones ressonessa ressonessen ressonesses ressonessi ressonessin ressonessis ressoneu ressoni ressonin ressonis ressono ressonos ressons ressonà ressonàiem ressonàieu ressonàrem ressonàreu ressonàs ressonàssem ressonàsseu ressonàssim ressonàssiu ressonàvem ressonàvets ressonàveu ressonàvom ressonés ressonéssem ressonésseu ressonéssim ressonéssiu ressoní sept v.cent val v
skambėti
Produir una ressonància, un so prolongat.

ressuscitar /re.su.siˈta/ /re.su.siˈtaɾ/ /rə.su.siˈta/ /rə.sus.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ressuscit ressuscita ressuscitada ressuscitades ressuscitam ressuscitant ressuscitar ressuscitara ressuscitaran ressuscitarem ressuscitaren ressuscitares ressuscitareu ressuscitaria ressuscitarien ressuscitaries ressuscitarà ressuscitaràs ressuscitaré ressuscitaríem ressuscitaríeu ressuscitassen ressuscitasses ressuscitassin ressuscitassis ressuscitat ressuscitats ressuscitau ressuscitava ressuscitaven ressuscitaves ressuscite ressuscitem ressusciten ressuscites ressuscitessen ressuscitesses ressuscitessin ressuscitessis ressusciteu ressusciti ressuscitin ressuscitis ressuscito ressuscità ressuscitàrem ressuscitàreu ressuscitàs ressuscitàssem ressuscitàsseu ressuscitàssim ressuscitàssiu ressuscitàvem ressuscitàveu ressuscités ressuscitéssem ressuscitésseu ressuscitéssim ressuscitéssiu ressuscití sept val v
prisikelti

resta /ˈres.ta/ n fem
lỹkis
Manera de referir-se a la part que roman d'altres parts ja citades.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
pasilikti
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restoranas

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
rezultatas

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
rezurekcija

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
tinklainė

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portretas

retribució /re.tɾi.bu.siˈo/ /rə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
atpildas

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
retrospektyva

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
retorika

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ n masc
vingis

revolta /reˈvɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.tɔ/ /rəˈvɔɫ.tə/ /rəˈβɔɫ.tə/ n fem
maištas
Alçament, acció de revoltar-se.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
revoliucingas
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
revoliucingas
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revoliucija
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

revés /reˈves/ /reˈβes/ /rəˈves/ /rəˈβes/ n masc
užpakalis
(hoquei sobre herba) Cara dreta de la pala d'un estic, de forma arrodonida.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
juokas

riba /ˈri.ba/ n fem
krantas

ric /ˈrik/ adj masc
turtingas
Amb molts diners o recursos.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
upelis

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rimas
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
raganosis

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
turtas

risc n masc
rizika

ritme /ˈrid.me/ n masc
ritmas

ritu /ˈri.tu/ n masc
ritualas

riu n masc
upė
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
juokas juoktis
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
juoktis
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
varžovas konkurentas

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
apranga

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
vogti

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
vagystė

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robotas
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubinas
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robotika

rock-and-roll /ˌrɔk.anˈrɔɫ/ /ˌrɔk.ənˈrɔɫ/ n masc
rokenrolas

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
ratas
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

rodal /roˈðaɫ/ /ruˈðaɫ/ n masc
medynas
Espai amb forma circular.

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rod roda rodada rodades rodam rodant rodar rodara rodaran rodarem rodaren rodares rodareu rodaria rodarien rodaries rodarà rodaràs rodaré rodaríem rodaríeu rodassen rodasses rodassin rodassis rodat rodats rodau rodava rodaven rodaves rode rodem roden rodes rodessen rodesses rodessin rodessis rodeu rodi rodin rodis rodo rodà rodàrem rodàreu rodàs rodàssem rodàsseu rodàssim rodàssiu rodàvem rodàveu rodés rodéssem rodésseu rodéssim rodéssiu rodí sept val v
apkeliauti
Recórrer un lloc d’un costat a l’altre.

rodi n masc
rodis

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
apvalus
De forma de cercle.

roentgeni n masc
rentgenis

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
raudonas
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
raudonas
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

rom /ˈrom/ n masc
romas
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaji /roˈma.d͡ʒi/ /roˈma.ʒi/ /ruˈma.ʒi/ n masc
romadži

romanent /ro.maˈnen/ /ro.maˈnent/ /ro.məˈnent/ /ru.məˈnen/ n masc
lỹkis
Part del benefici d'una empresa, pendent d'ésser repartit entre els socis.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
rumuniškas
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ romanís adj
čigoniškas
Relatiu a la llengua dels gitanos.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rozmarinas
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
čigoniškas
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
rombas

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
Romas
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
knarkti

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
inkstas
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
finvalas

rorqual d'aleta blanca n masc
mažasis ruožuotis

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
rožinė
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rožė rožinė
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
rožinis rožinė
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
rasa

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rožančius
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
graužikas
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
graužikas
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
aguona

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rossege rossegem rossegen rosseges rossegessen rossegesses rossegessin rossegessis rossegeu rossegi rossegin rossegis rossegés rossegéssem rossegésseu rossegéssim rossegéssiu rossegí rosseig rosseja rossejada rossejades rossejam rossejant rossejar rossejara rossejaran rossejarem rossejaren rossejares rossejareu rossejaria rossejarien rossejaries rossejarà rossejaràs rossejaré rossejaríem rossejaríeu rossejassen rossejasses rossejassin rossejassis rossejat rossejats rossejau rossejava rossejaven rossejaves rossejo rossejà rossejàrem rossejàreu rossejàs rossejàssem rossejàsseu rossejàssim rossejàssiu rossejàvem rossejàveu sept val v
parudinti
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
lakštingala
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ adj masc
skardìngas

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
kepsnys

rot /ˈrot/ n masc
atsiraugmas

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
raugėti

rotllana /roɫˈɫa.nə/ /roʎˈʎa.na/ /ruɫˈɫa.nə/ /ruʎˈʎa.nə/ n fem
skambinti

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
skambinti

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
žiedas
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
ąžuolas

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
rudys rūdys
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
trynys
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
gatvė
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

rubidi n masc
rubidis

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rublis

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
gražgarstė
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rude /ˈru.ðe/ /ˈru.ðə/ adj
grubus

rugbi n masc
regbis

rural /ruˈɾaɫ/ adj
kaimiškas

rus russa russos adj masc
rusas rusų kalba
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rusc /ˈrusk/ n masc
avilys

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
kelias

ruteni n masc
rutenis

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
ruterfordis

ruïna /ruˈi.na/ n fem
griuvėsiai

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
pasiutligė
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràcord /ˈra.koɾt/ /ˈra.kurt/ n masc
jungtis

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radijas
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
greitas
Que va a molta velocitat.

rècord /ˈrɛ.koɾt/ /ˈrɛ.kurt/ n masc
diskas

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
režimas

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
paprastasis otas

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
roplys

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
girnelė

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
sveikas
Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi sana i estàlvia sanes i estàlvies sans i estalvis adj masc
sveikas ir gyvas

saba /ˈsa.ba/ n fem
sultys

sabata /saˈba.ta/ n fem
batas

sabatejar /sa.ba.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βa.teˈd͡ʒa/ /sa.βa.teˈʒa/ /sə.bə.təˈd͡ʒa/ /sə.bə.təˈʒa/ /sə.βə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sabatege sabategem sabategen sabateges sabategessen sabategesses sabategessin sabategessis sabategeu sabategi sabategin sabategis sabategés sabategéssem sabategésseu sabategéssim sabategéssiu sabategí sabateig sabateja sabatejada sabatejades sabatejam sabatejant sabatejar sabatejara sabatejaran sabatejarem sabatejaren sabatejares sabatejareu sabatejaria sabatejarien sabatejaries sabatejarà sabatejaràs sabatejaré sabatejaríem sabatejaríeu sabatejassen sabatejasses sabatejassin sabatejassis sabatejat sabatejats sabatejau sabatejava sabatejaven sabatejaves sabatejo sabatejà sabatejàrem sabatejàreu sabatejàs sabatejàssem sabatejàsseu sabatejàssim sabatejàssiu sabatejàvem sabatejàveu sept v.cent val v
sutrypti

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
batsiuvys
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
šlepetė
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
žinoti
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
alsė
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
muilinė

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
skonis

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
kardas
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
muilas

sac /ˈsak/ n masc
krepšys
Receptacle de roba.
maišas
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
kunigas

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
auka

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
dėklas

safir /səˈfir/ n masc
safyras

safrà /səˈfɾa/ n masc
safrāns

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
kraujuoti
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sakramentas

sagrari /saˈɣɾa.ɾi/ /səˈɣɾa.ɾi/ n masc
šventovė
Lloc d’un temple on es guarden relíquies o objectes sagrats.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
šventas

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
zakristijonas

sal n fem
druska
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
kambarys

salacot /sa.ɫaˈkɔt/ /sə.ɫəˈkɔt/ n masc
kamštinis šalmas
Barret rígid en forma de mitja el·lipse o esfera, construït amb algun material molt lleuger (cuir o cartró premsat, plàstic o bé teixit de fibra vegetal) utilitzat principalment en països calorosos, en especial en l'època del colonialisme, però també, com a part d'uniformes policials arreu del món.

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
pasūdyti
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
užmokestis
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
druskinė

saleta /saˈɫe.ta/ /səˈɫə.tə/ /səˈɫɛ.tə/ n fem
svetainė

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
seilės

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
lašiša
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
lašiša
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
padažas
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
padažas
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
dešra

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
šuolis
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
žiogas
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
šokinėti
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
psalteris
Recull de salms.

saludable /sa.ɫuˈða.bɫe/ /sa.ɫuˈða.βɫe/ /sa.ɫuˈðab.bɫe/ /sə.ɫuˈða.βɫə/ /sə.ɫuˈðab.bɫə/ adj
sveikatingas

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
sveikinti

salut /saˈɫut/ Interjection
į sveikatą
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
sveikata
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salutació /sa.ɫu.ta.siˈo/ n fem
pasveikinimas

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
gelbėtoja

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
išgelbėti

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
laukinis
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
gluosnis

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samaris

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
maikė
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
žemaičių tarmė
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

sancionar /san.si.oˈna/ /san.si.oˈnaɾ/ /sən.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sancion sanciona sancionada sancionades sancionaia sancionaien sancionaies sancionam sancionant sancionar sancionara sancionaran sancionarem sancionaren sancionares sancionareu sancionaria sancionarien sancionaries sancionariva sancionariven sancionarives sancionarà sancionaràs sancionaré sancionaríem sancionaríeu sancionarívem sancionaríveu sancionassen sancionasses sancionassin sancionassis sancionat sancionats sancionau sancionava sancionaven sancionaves sancionavi sancionavo sancione sancioneguem sancioneguessa sancioneguessen sancioneguesses sancionegueu sancionegués sancioneguéssom sancioneguéssou sancionem sancionen sanciones sancionessa sancionessen sancionesses sancionessi sancionessin sancionessis sancioneu sancioni sancionin sancionis sanciono sancionos sancions sancionà sancionàiem sancionàieu sancionàrem sancionàreu sancionàs sancionàssem sancionàsseu sancionàssim sancionàssiu sancionàvem sancionàvets sancionàveu sancionàvom sancionés sancionéssem sancionésseu sancionéssim sancionéssiu sancioní sept v.cent val v
sankcija

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sankcija

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
sumuštinis

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
sandalas

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
randas

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
kraujas

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
dėlė

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
sveikata

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
šventas
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
šventasis
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

santificar /san.ti.fiˈka/ /san.ti.fiˈkaɾ/ /sən.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ santific santifica santificada santificades santificaia santificaien santificaies santificam santificant santificar santificara santificaran santificarem santificaren santificares santificareu santificaria santificarien santificaries santificariva santificariven santificarives santificarà santificaràs santificaré santificaríem santificaríeu santificarívem santificaríveu santificassen santificasses santificassin santificassis santificat santificats santificau santificava santificaven santificaves santificavi santificavo santifico santificos santificà santificàiem santificàieu santificàrem santificàreu santificàs santificàssem santificàsseu santificàssim santificàssiu santificàvem santificàvets santificàveu santificàvom santifique santifiqueguem santifiqueguessa santifiqueguessen santifiqueguesses santifiquegueu santifiquegués santifiqueguéssom santifiqueguéssou santifiquem santifiquen santifiques santifiquessa santifiquessen santifiquesses santifiquessi santifiquessin santifiquessis santifiqueu santifiqui santifiquin santifiquis santifiqués santifiquéssem santifiquésseu santifiquéssim santifiquéssiu santifiquí sept v.cent val v
apvalyti

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardinė

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
dríežas

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
siuvėjas

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
pasitenkinimas

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
patenkinti
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
palydovas

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

savi /ˈsa.βi/ adj masc
išmintingas
Assenyat, que actua apropiadament.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
išmintis

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saksofonas

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
syborgis

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
sausas
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
kalykla

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
slaptas
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
paslaptis

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
sekretorius

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sekta

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
sektorius

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
šilkas

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
sietas

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
štampas
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
ženklas pašto ženklas
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
šimtmetis

segon /seˈɣon/ n masc
sekundė
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
antras
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
pasak

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
pagrobimas

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
sekti
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
saugus
ferm, sense perill

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
saugumas
Absència de perill, qualitat de segur.

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
vieta

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
šešiasdešimt

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
šešiasdešimtas

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selenas

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
selenitas
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
balnas

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
panašus
Que és gairebé igual a un altre.

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
sėti

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sėkla

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
visada visuomet

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
šviesoforas

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semantika

senalla /seˈna.ʎa/ /səˈna.jə/ /səˈna.ʎə/ n fem
krepšelis

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senatas

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
visuminis

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
šernas

sensació n fem
pojūtis

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
be

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
jautrus
Que està dotat de sensibilitat.

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
jausmas
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
girdėti
Percebre sons mitjançant l'oïda.
jausti
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
jausti
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
prasmė
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
nuosprendis

senya /ˈse.ɲa/ /ˈsə.ɲə/ /ˈsɛ.ɲə/ n fem
signalizuoti
(futbol americà) Combinació de paraules o números que un equip utilitza per a indicar les jugades que vol executar.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
ženklas
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
ponas
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
ponia
Tractament de cortesia donat a una dona.

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
panelė
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ senzilla senzills adj masc
paprastas
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

senzillament /senˌzi.ʎaˈmen/ /senˌzi.ʎaˈment/ /sənˌzi.ʎəˈmen/ /sənˌzi.ʎəˈment/ adv
tiesiog

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
šiaurinis

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
šiaurė

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sepult sepulta sepultada sepultades sepultaia sepultaien sepultaies sepultam sepultant sepultar sepultara sepultaran sepultarem sepultaren sepultares sepultareu sepultaria sepultarien sepultaries sepultariva sepultariven sepultarives sepultarà sepultaràs sepultaré sepultaríem sepultaríeu sepultarívem sepultaríveu sepultassen sepultasses sepultassin sepultassis sepultat sepultats sepultau sepultava sepultaven sepultaves sepultavi sepultavo sepulte sepulteguem sepulteguessa sepulteguessen sepulteguesses sepultegueu sepultegués sepulteguéssom sepulteguéssou sepultem sepulten sepultes sepultessa sepultessen sepultesses sepultessi sepultessin sepultessis sepulteu sepulti sepultin sepultis sepulto sepultos sepults sepultà sepultàiem sepultàieu sepultàrem sepultàreu sepultàs sepultàssem sepultàsseu sepultàssim sepultàssiu sepultàvem sepultàvets sepultàveu sepultàvom sepultés sepultéssem sepultésseu sepultéssim sepultéssiu sepultí v.cent val v
palaidoti

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
būti
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
serbų serbiškas
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbų serbiškas
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serenitat /se.ɾe.niˈtat/ /sə.ɾə.niˈtat/ n fem
ramybė

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
seržantas

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
pamokslas

serp n fem
gyvatė
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
pjūklas
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
kalnagūbris

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
tarnas

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
serveris
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
posėdis
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
troškulys
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
septyni
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

setanta /seˈtan.ta/ number
septyniasdešimt

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
septyniasdešimtas

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
rugsėjis
Novè mes de l'any.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
savaitė

setze /ˈse.d͡ze/ number
šešiolika

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
šešioliktas

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
septintas

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
savas
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
sėdėti

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
lytis
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
seksas
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
lytinis

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
seksualumas

si conjunction
jei jeigu
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si us plau adv
prašau

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
pasirašyti
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
ženklas

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
reikšti
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
reikšmė

silenci /siˈɫen.si/ n masc
tyla
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
tylus
Que no parla, que guarda silenci.

silici n masc
silicis

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
simbòlinis
Relatiu al símbol.

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
simboliškai

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
simetrija

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
simfonija

simi /ˈsi.mi/ n masc
beždžionė

similar adj
panašus

simple /ˈsim.pɫe/ adj
paprastas
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplement /ˌsim.pɫeˈmen/ /ˌsim.pɫeˈment/ /ˌsim.pɫəˈmen/ /ˌsim.pɫəˈment/ adv
tiesiog

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
simpoziumas

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
nuoširdus
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
sinergija

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
žagsėjimas žagsulys
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
žagsėti

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
piktas
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sintaxi n fem
sintaksė
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
haimoritas

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
sinonìmas
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinó /siˈno/ conjunction
tik

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
undinė
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
jūratė
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtakis

sis number
šeši

sismògraf /sizˈmɔ.ɣɾaf/ /sizˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
seismografas

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
sistema

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
šeštadalis

sitar /siˈtar/ n masc
sitaras

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
garsas
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
suverenitetas

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
suverenus
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
vokas
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
apie
Nexe que indica relació.

sobreentendre /ˌso.βɾenˈten.dɾe/ /ˌso.βɾənˈtɛn.dɾə/ eiv occ sobreentenc sobreentendran sobreentendre sobreentendrem sobreentendreu sobreentendria sobreentendrien sobreentendries sobreentendrà sobreentendràs sobreentendré sobreentendríem sobreentendríeu sobreentenem sobreentenen sobreentenent sobreenteneu sobreentenga sobreentenguem sobreentenguen sobreentenguera sobreentengueren sobreentengueres sobreentengues sobreentenguessen sobreentenguesses sobreentenguessin sobreentenguessis sobreentengueu sobreentengui sobreentenguin sobreentenguis sobreentengué sobreentenguérem sobreentenguéreu sobreentengués sobreentenguéssem sobreentenguésseu sobreentenguéssim sobreentenguéssiu sobreentenguí sobreentenia sobreentenien sobreentenies sobreentens sobreenteníem sobreenteníeu sobreentesa sobreenteses sobreentesos sobreentès sobreentén sobreentés v.cent val v
suprasti

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
kelmas

soci n masc
partneris
Membre d'una institució o grup social.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
socialdemokratija

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socializmas

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
socialistas
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
socialistas
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
visuomenė
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sociolingvistika

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sociologija

socors /soˈkos/ /soˈkoɾs/ /suˈkors/ /suˈkos/ n masc
padėkite

sodi n masc
natris
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
siera

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
mažojo

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
sofa
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
anyta

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sojorn sojorna sojornada sojornades sojornam sojornant sojornar sojornara sojornaran sojornarem sojornaren sojornares sojornareu sojornaria sojornarien sojornaries sojornarà sojornaràs sojornaré sojornaríem sojornaríeu sojornassen sojornasses sojornassin sojornassis sojornat sojornats sojornau sojornava sojornaven sojornaves sojorne sojornem sojornen sojornes sojornessen sojornesses sojornessin sojornessis sojorneu sojorni sojornin sojornis sojorno sojornà sojornàrem sojornàreu sojornàs sojornàssem sojornàsseu sojornàssim sojornàssiu sojornàvem sojornàveu sojornés sojornéssem sojornésseu sojornéssim sojornéssiu sojorní val v
likti

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
saulė
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
tik

solc /ˈsoɫk/ n masc
vaga

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
karys
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultonas

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidarumas

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
vienišas

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
vienišùmas

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
saulėgrįža

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ n masc
bakalauras
(central, nord-occidental) Persona sense parella, no casada.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
tirpalas
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
somalietis
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
somalietis
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
milicija
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
sapnuoti
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
sapnas

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
šypsena
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
šypsotis
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
miegas
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
leisti garsą
Emetre so.

sondeig /sonˈdet͡ʃ/ /sonˈdət͡ʃ/ /sunˈdɛt͡ʃ/ n masc
apklausa

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonetas

sopa /ˈso.pa/ n fem
sriuba

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
vakarienė
Àpat principal del vespre o de la nit.

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sop sopa sopada sopades sopam sopant sopar sopara soparan soparem soparen sopares sopareu soparia soparien soparies soparà soparàs soparé soparíem soparíeu sopassen sopasses sopassin sopassis sopat sopats sopau sopava sopaven sopaves sope sopem sopen sopes sopessen sopesses sopessin sopessis sopeu sopi sopin sopis sopo sopà sopàrem sopàreu sopàs sopàssem sopàsseu sopàssim sopàssiu sopàvem sopàveu sopés sopéssem sopésseu sopéssim sopéssiu sopí val v
vakarienė
(intransitiu) Realitzar l'àpat principal del vespre o de la nit.

sord /ˈsort/ adj masc
kurčias

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
kurtumas

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
triukšmas
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ sorollosa sorollosos adj masc
Triukšmauti

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
staigmena

sorra /ˈso.ra/ n fem
smėlis

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
smėlėtas

sort n fem
sėkmė

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
išėjimas
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
išeiti
Passar a fora.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
atsidusti

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
įtarimas

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
liemenėlė

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
atimtis

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
lubos
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sostreure /sosˈtɾɛw.ɾe/ /sosˈtɾɛw.ɾə/ /susˈtɾɛw.ɾə/ bal eiv n-occ occ or sostrac sostraem sostraent sostraeu sostraga sostraguem sostraguen sostraguera sostragueren sostragueres sostragues sostraguessen sostraguesses sostraguessin sostraguessis sostragueu sostragui sostraguin sostraguis sostragué sostraguérem sostraguéreu sostragués sostraguéssem sostraguésseu sostraguéssim sostraguéssiu sostraguí sostraiem sostraient sostraieu sostrau sostrauen sostrauran sostraure sostraurem sostraureu sostrauria sostraurien sostrauries sostraurà sostrauràs sostrauré sostrauríem sostrauríeu sostraus sostrec sostrega sostreguen sostregues sostregui sostreguin sostreguis sostreia sostreien sostreies sostreim sostreis sostret sostreta sostretes sostrets sostreu sostreuen sostreure sostreus sostrèiem sostrèieu v.cent val v
išsiimti

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
valetas

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
rūsys

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
alga
Diners que es perceben per un treball, salari.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
dažnai

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ adj masc
sovietas
Relatiu o pertanyent a la Unió Soviètica.

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
suaheliškai

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
prakaitúoti

suau /suˈaw/ adj
inkštas

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
aukcionas

subjectar /sub.d͡ʒekˈta/ /sub.d͡ʒekˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subject subjecta subjectada subjectades subjectaia subjectaien subjectaies subjectam subjectant subjectar subjectara subjectaran subjectarem subjectaren subjectares subjectareu subjectaria subjectarien subjectaries subjectariva subjectariven subjectarives subjectarà subjectaràs subjectaré subjectaríem subjectaríeu subjectarívem subjectaríveu subjectassen subjectasses subjectassin subjectassis subjectat subjectats subjectau subjectava subjectaven subjectaves subjectavi subjectavo subjecte subjecteguem subjecteguessa subjecteguessen subjecteguesses subjectegueu subjectegués subjecteguéssom subjecteguéssou subjectem subjecten subjectes subjectessa subjectessen subjectesses subjectessi subjectessin subjectessis subjecteu subjecti subjectin subjectis subjecto subjectos subjects subjectà subjectàiem subjectàieu subjectàrem subjectàreu subjectàs subjectàssem subjectàsseu subjectàssim subjectàssiu subjectàvem subjectàvets subjectàveu subjectàvom subjectés subjectéssem subjectésseu subjectéssim subjectéssiu subjectí v.cent val v
saugus

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
subjektas

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
tariamoji nuosaka

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
submarinas povandeninis laivas
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
papirkti

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
daiktavardis

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
medžiaga

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
subtitrai

suc n masc
sultys
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

succeir /suk.seˈi/ /suk.seˈiɾ/ /suk.səˈi/ bal n-occ occ sept succeeix succeeixen succeeixes succeeixi succeeixin succeeixis succeeixo succeesc succeesqui succeesquin succeesquis succeint succeir succeiran succeirem succeireu succeiria succeirien succeiries succeirà succeiràs succeiré succeiríem succeiríeu succeí succeíem succeíeu succeírem succeíreu succeís succeíssem succeísseu succeíssim succeíssiu succeïa succeïda succeïdes succeïen succeïes succeïguem succeïgueu succeïm succeïra succeïren succeïres succeïsc succeïsca succeïsquen succeïsques succeïssen succeïsses succeïssin succeïssis succeït succeïts succeïu succeïx succeïxen succeïxes succeïxo val v
atsitikti
(intransitiu) Ocórrer, tenir lloc, esdevenir.

succés /sukˈses/ n masc
sėkmė
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
cukrus

sud n masc
pietus

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
pietryčių

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
pietvakarių

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
pietų-pietryčių

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
pietų-pietvakarių

suec adj masc
švediškas švedų
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
švediškas švedų
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

sufix /suˈfiks/ n masc
priesaga

sull /ˈsuʎ/ adj masc
beragis
Sense banyes.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
santrauka
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
santrauka
Breu resum, compendi.

sumir /suˈmi/ /suˈmiɾ/ bal n-occ occ sept sumeix sumeixen sumeixes sumeixi sumeixin sumeixis sumeixo sumesc sumesqui sumesquin sumesquis sumia sumida sumides sumien sumies sumiguem sumigueu sumim sumint sumir sumira sumiran sumirem sumiren sumires sumireu sumiria sumirien sumiries sumirà sumiràs sumiré sumiríem sumiríeu sumisc sumisca sumisquen sumisques sumissen sumisses sumissin sumissis sumit sumits sumiu sumix sumixen sumixes sumixo sumí sumíem sumíeu sumírem sumíreu sumís sumíssem sumísseu sumíssim sumíssiu val v
nardymas
(figurat) Abatre, enfonsar l’ànim, la moral.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
prakaitas

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
paviršius
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
aukštesnio laipsnio, vyresnysis
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
aukščiausiasis

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermarketas
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
prietaras
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
prašyti

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
žvakùtė

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sura

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sur sura surada surades suram surant surar surara suraran surarem suraren surares surareu suraria surarien suraries surarà suraràs suraré suraríem suraríeu surassen surasses surassin surassis surat surats surau surava suraven suraves sure surem suren sures suressen suresses suressin suressis sureu suri surin suris suro surà suràrem suràreu suràs suràssem suràsseu suràssim suràssiu suràvem suràveu surés suréssem surésseu suréssim suréssiu surí val v
tekėti
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
kamštis

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sušis

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
súodžiai

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
siūlė̃

suturar /su.tuˈɾa/ /su.tuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sutur sutura suturada suturades suturaia suturaien suturaies suturam suturant suturar suturara suturaran suturarem suturaren suturares suturareu suturaria suturarien suturaries suturariva suturariven suturarives suturarà suturaràs suturaré suturaríem suturaríeu suturarívem suturaríveu suturassen suturasses suturassin suturassis suturat suturats suturau suturava suturaven suturaves suturavi suturavo suture sutureguem sutureguessa sutureguessen sutureguesses suturegueu suturegués sutureguéssom sutureguéssou suturem suturen sutures suturessa suturessen suturesses suturessi suturessin suturessis sutureu suturi suturin suturis suturo suturos suturs suturà suturàiem suturàieu suturàrem suturàreu suturàs suturàssem suturàsseu suturàssim suturàssiu suturàvem suturàvets suturàveu suturàvom suturés suturéssem suturésseu suturéssim suturéssiu suturí v.cent val v
siūlas

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
megztinis

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
šveicarų
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
šveicaras
Habitant de Suïssa.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
savižudybė

syrah /siˈɾa/ n masc
Širazas
Raïm negre, mitjà, cilíndric, compacte i amb els grans petits, ovoides i generalment amb la pell aspra.
Vi opulent, amb cos, de color fosc i amb una aroma característica de fruita i espècies.

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
šabat

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskritas
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
satyra

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
rugys rugiai

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
manų kruopos

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
serija
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
taip
Expressió d'afirmació com a resposta.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
titnagas

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
skiemuo
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
simbolis

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
simptomas

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
tikrasis arbūzas

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
sindromas

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
sepija
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
kietas
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
tabakas

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
dėmė
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tafanege tafanegem tafanegen tafaneges tafanegessen tafanegesses tafanegessin tafanegessis tafanegeu tafanegi tafanegin tafanegis tafanegés tafanegéssem tafanegésseu tafanegéssim tafanegéssiu tafanegí tafaneig tafaneja tafanejada tafanejades tafanejam tafanejant tafanejar tafanejara tafanejaran tafanejarem tafanejaren tafanejares tafanejareu tafanejaria tafanejarien tafanejaries tafanejarà tafanejaràs tafanejaré tafanejaríem tafanejaríeu tafanejassen tafanejasses tafanejassin tafanejassis tafanejat tafanejats tafanejau tafanejava tafanejaven tafanejaves tafanejo tafanejà tafanejàrem tafanejàreu tafanejàs tafanejàssem tafanejàsseu tafanejàssim tafanejàssiu tafanejàvem tafanejàveu val v
uosti

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
tafonomija

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
taiga

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
tajiškas
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
tajiškas
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

tal /ˈtaɫ/ adj
toks
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talentas
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

tallahams /ˌta.ʎaˈams/ /ˌta.ʎəˈams/ n masc
melsvieji ešeriai

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
kirpti
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
cechas

talp n masc
kurmis

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
talis

taló /taˈɫo/ n masc
kulnas
Part del peu oposada a la banda dels dits.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
būgnas
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
taburetė
Seient per a una persona sense respatller.

també /tamˈbe/ adv
irgi
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tampon tampona tamponada tamponades tamponam tamponant tamponar tamponara tamponaran tamponarem tamponaren tamponares tamponareu tamponaria tamponarien tamponaries tamponarà tamponaràs tamponaré tamponaríem tamponaríeu tamponassen tamponasses tamponassin tamponassis tamponat tamponats tamponau tamponava tamponaven tamponaves tampone tamponem tamponen tampones tamponessen tamponesses tamponessin tamponessis tamponeu tamponi tamponin tamponis tampono tamponà tamponàrem tamponàreu tamponàs tamponàssem tamponàsseu tamponàssim tamponàssiu tamponàvem tamponàveu tamponés tamponéssem tamponésseu tamponéssim tamponéssiu tamponí val v
tamponas
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
tamponas
Apòsit per obstruir una ferida o una secreció orgànica, especialment l'hemorràgia menstrual.

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
tankas
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
žiogris
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
uždaryti
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
dangtis
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tap tapa tapada tapades tapam tapant tapar tapara taparan taparem taparen tapares tapareu taparia taparien taparies taparà taparàs taparé taparíem taparíeu tapassen tapasses tapassin tapassis tapat tapats tapau tapava tapaven tapaves tape tapem tapen tapes tapessen tapesses tapessin tapessis tapeu tapi tapin tapis tapo tapà tapàrem tapàreu tapàs tapàssem tapàsseu tapàssim tapàssiu tapàvem tapàveu tapés tapéssem tapésseu tapéssim tapéssiu tapí val v
apklotas
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tard /ˈtart/ adv
vėlai

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
ruduo

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
korta
Petita carta amb les dades personals.

targeta d'embarcament n fem
įlaipinimo talonas

targeta de crèdit n fem
kredito kortelė

tarifar /ta.ɾiˈfa/ /ta.ɾiˈfaɾ/ /tə.ɾiˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tarif tarifa tarifada tarifades tarifam tarifant tarifar tarifara tarifaran tarifarem tarifaren tarifares tarifareu tarifaria tarifarien tarifaries tarifarà tarifaràs tarifaré tarifaríem tarifaríeu tarifassen tarifasses tarifassin tarifassis tarifat tarifats tarifau tarifava tarifaven tarifaves tarife tarifem tarifen tarifes tarifessen tarifesses tarifessin tarifessis tarifeu tarifi tarifin tarifis tarifo tarifà tarifàrem tarifàreu tarifàs tarifàssem tarifàsseu tarifàssim tarifàssiu tarifàvem tarifàveu tarifés tariféssem tarifésseu tariféssim tariféssiu tarifí val v
įkainoti

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
citrininė melisa
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
apelsinas oranžinė
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
oranžinis apelsinas
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
užduotis

tascó /tasˈko/ /təsˈko/ n masc
vagis

tassa /ˈta.sa/ n fem
puodelis puodukas

tast /ˈtast/ n masc
skonis
Sabor que s’aprecia en prendre una petita quantitat de menjar o beguda.

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
tatuiruoti
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatuiruotė

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
stalas
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
lentelė
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

tauró /tawˈɾo/ n masc
ryklys

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
bidysis baltasis ryklys

tauó n masc
taonas

tavella /taˈve.ʎa/ /taˈβe.ʎa/ /təˈve.ʎə/ /təˈβe.ʎə/ n fem
ankštis

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
mokestis

taxi /ˈtak.si/ n masc
taksi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taksonomija
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n masc
karstas
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
arbata
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teatras

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
klavišas

teclat /teˈkɫat/ n masc
klaviatūra

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
technecis

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
technologija

tedi /ˈtɛ.ði/ n masc
nuobodulys

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
kukmedis

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
audėja

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
austi

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
barsukas barsùkas

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
atlant
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telar /teˈɫa/ /teˈɫaɾ/ /təˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tel tela telada telades telam telant telar telara telaran telarem telaren telares telareu telaria telarien telaries telarà telaràs telaré telaríem telaríeu telassen telasses telassin telassis telat telats telau telava telaven telaves tele telem telen teles telessen telesses telessin telessis teleu teli telin telis telo telà telàrem telàreu telàs telàssem telàsseu telàssim telàssiu telàvem telàveu telés teléssem telésseu teléssim teléssiu telí val v
apklotas

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept telefon telefona telefonada telefonades telefonam telefonant telefonar telefonara telefonaran telefonarem telefonaren telefonares telefonareu telefonaria telefonarien telefonaries telefonarà telefonaràs telefonaré telefonaríem telefonaríeu telefonassen telefonasses telefonassin telefonassis telefonat telefonats telefonau telefonava telefonaven telefonaves telefone telefonem telefonen telefones telefonessen telefonesses telefonessin telefonessis telefoneu telefoni telefonin telefonis telefono telefonà telefonàrem telefonàreu telefonàs telefonàssem telefonàsseu telefonàssim telefonàssiu telefonàvem telefonàveu telefonés telefonéssem telefonésseu telefonéssim telefonéssiu telefoní val v
skambinti

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
vagoniņš

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
audimo staklės
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teleskopas

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televizija

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televizorius

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
telūras

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefonas
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

tema /ˈte.ma/ /ˈte.mə/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ n masc
tema
Assumpte de què tracta una obra o discurs.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperatūra

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
audra

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
smilkinỹs

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
šventykla

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
metas
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
laikinai

temps n masc
laikas
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
oras
Oratge, temps atmosfèric.

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
pasikėsinimas
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
lynas

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
palapinė
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
tendencija
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.
Moda temporal que provoca que una gran part de la societat utilitzi determinats objectes o tingui determinades actituds.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
sausgyslė

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
turėti
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tenesinas

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tenisas

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
varyti
(bàdminton) Dit del cop o del servei, executat de manera que el volant surt projectat cap al fons de la pista de joc amb una trajectòria gairebé paral·lela a terra.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
čiuptuvas

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teologija

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teorema

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teorija
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

terapeuta n neut
terapeutas

terbi n masc
terbis

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
trečias

tercera persona n fem
trečiasis asmuo

terme /ˈteɾ.me/ n masc
riba
Límit d'un territori.
ter̃minas
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminologija

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodinamika

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfera

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
termometras

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
sausuma žemė
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
žemė sausuma
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
žemės drebėjimas

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
reljefas

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
baisus

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
puodžius

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
teritorija

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
teritorinis

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terorizmas

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
teroristas

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapija

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
disertacija

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
galvà
Cap d'una persona o animal.
dangtis
Tap o part anterior de les bótes i barrils.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testamentas

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
sėklidė

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
liudytojas

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosteronas

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
stogas

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
tekstas

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
teurgija

tia /ˈti.a/ n fem
teta tetulė

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ n fem
nesąmanė
(col·loquial) cagarada

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tigras

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
tigrė
Femella del tigre.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
kamienas

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
timpanas

timbrar /timˈbɾa/ /timˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept timbr timbra timbrada timbrades timbram timbrant timbrar timbrara timbraran timbrarem timbraren timbrares timbrareu timbraria timbrarien timbraries timbrarà timbraràs timbraré timbraríem timbraríeu timbrassen timbrasses timbrassin timbrassis timbrat timbrats timbrau timbrava timbraven timbraves timbre timbrem timbren timbres timbressen timbresses timbressin timbressis timbreu timbri timbrin timbris timbro timbrà timbràrem timbràreu timbràs timbràssem timbràsseu timbràssim timbràssiu timbràvem timbràveu timbrés timbréssem timbrésseu timbréssim timbréssiu timbrí val v
štampuoti
Segellar amb timbre.

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
štampuoti
Segell estampat en un document com a marca dels drets a pagar.
varpas
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timpà /timˈpa/ n masc
būgnelis
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
deputatas
Persona que ocupa el lloc d'un altre, a qui representa.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
rašalas

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
rašalinė

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
teorba

tipus n masc
rūšis
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
tironija

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
traukti
Fer força cap a si per portar algun pes.
mesti
Llançar amb la mà alguna cosa.
(esports de pilota) llançar
krosnis
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
šaudyti
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
skydliaukė

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
žirklės
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
titanas

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
Titanikas
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.

tió /tiˈo/ n masc
rąstas

to /ˈtɔ/ n masc
atspalvis

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
čiuožykla

toc de queda n masc
komendanto valanda

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
liesti
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
pakanta

toll /ˈtoʎ/ n masc
balutė
Clot, natural o artificial, on hi ha aigua acumulada.
Petita quantitat d'aigua o d'un altre líquid escampada per terra, generalment de poca profunditat.

tombejar /tom.beˈd͡ʒa/ /tom.beˈd͡ʒaɾ/ /tum.bəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tombege tombegem tombegen tombeges tombegessen tombegesses tombegessin tombegessis tombegeu tombegi tombegin tombegis tombegés tombegéssem tombegésseu tombegéssim tombegéssiu tombegí tombeig tombeja tombejada tombejades tombejam tombejant tombejar tombejara tombejaran tombejarem tombejaren tombejares tombejareu tombejaria tombejarien tombejaries tombejarà tombejaràs tombejaré tombejaríem tombejaríeu tombejassen tombejasses tombejassin tombejassis tombejat tombejats tombejau tombejava tombejaven tombejaves tombejo tombejà tombejàrem tombejàreu tombejàs tombejàssem tombejàsseu tombejàssim tombejàssiu tombejàvem tombejàveu val v
dauba

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
pomidoras

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tona
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tunas

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topologija

tor /ˈtor/ n masc
toras

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
durpės

torcejar /tor.seˈd͡ʒa/ /toɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /tur.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torcege torcegem torcegen torceges torcegessen torcegesses torcegessin torcegessis torcegeu torcegi torcegin torcegis torcegés torcegéssem torcegésseu torcegéssim torcegéssiu torcegí torceig torceja torcejada torcejades torcejam torcejant torcejar torcejara torcejaran torcejarem torcejaren torcejares torcejareu torcejaria torcejarien torcejaries torcejarà torcejaràs torcejaré torcejaríem torcejaríeu torcejassen torcejasses torcejassin torcejassis torcejat torcejats torcejau torcejava torcejaven torcejaves torcejo torcejà torcejàrem torcejàreu torcejàs torcejàssem torcejàsseu torcejàssim torcejàssiu torcejàvem torcejàveu val v
vingis

tori n masc
toris

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
priedainis
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
viesulas tornadas

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
grįžti
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
atsuktuvas
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpeda
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
skrebutis
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
bokštas
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
vėžlys
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
kankinimas

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
kamuoti
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
deglas

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
kosulys
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
kosėti

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
užsispyręs
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
visas
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
visi

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
minkštas
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
staltiesė

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
rankšluostis

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
servetėlė

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
traktorius

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradicija
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
vertimas
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
vertėjas

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
išversti versti

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedija

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
išduoti
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
trajektòrija

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
siųsti

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
pinklės
Enginy destinat a caçar animals.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
batutas

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tramvajus

tranquil /tɾaŋˈkiɫ/ /tɾəŋˈkiɫ/ tranquil·la adj masc
tylus

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
ramybė

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transbord transborda transbordada transbordades transbordam transbordant transbordar transbordara transbordaran transbordarem transbordaren transbordares transbordareu transbordaria transbordarien transbordaries transbordarà transbordaràs transbordaré transbordaríem transbordaríeu transbordassen transbordasses transbordassin transbordassis transbordat transbordats transbordau transbordava transbordaven transbordaves transborde transbordem transborden transbordes transbordessen transbordesses transbordessin transbordessis transbordeu transbordi transbordin transbordis transbordo transbordà transbordàrem transbordàreu transbordàs transbordàssem transbordàsseu transbordàssim transbordàssiu transbordàvem transbordàveu transbordés transbordéssem transbordésseu transbordéssim transbordéssiu transbordí val v
pakeisti

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
perraša

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ n neut
praeivis
Persona que circula per via pública.

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
tranzistorius

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
transliteracija

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transliter translitera transliterada transliterades transliteram transliterant transliterar transliterara transliteraran transliterarem transliteraren transliterares transliterareu transliteraria transliterarien transliteraries transliterarà transliteraràs transliteraré transliteraríem transliteraríeu transliterassen transliterasses transliterassin transliterassis transliterat transliterats transliterau transliterava transliteraven transliteraves translitere transliterem transliteren transliteres transliteressen transliteresses transliteressin transliteressis translitereu transliteri transliterin transliteris translitero transliterà transliteràrem transliteràreu transliteràs transliteràssem transliteràsseu transliteràssim transliteràssiu transliteràvem transliteràveu transliterés transliteréssem transliterésseu transliteréssim transliteréssiu transliterí val v
transliteruoti

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transportas

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transseksualumas

trasbalsar /tɾaz.baɫˈsaɾ/ /tɾaz.βaɫˈsa/ /tɾəz.bəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasbals trasbalsa trasbalsada trasbalsades trasbalsam trasbalsant trasbalsar trasbalsara trasbalsaran trasbalsarem trasbalsaren trasbalsares trasbalsareu trasbalsaria trasbalsarien trasbalsaries trasbalsarà trasbalsaràs trasbalsaré trasbalsaríem trasbalsaríeu trasbalsassen trasbalsasses trasbalsassin trasbalsassis trasbalsat trasbalsats trasbalsau trasbalsava trasbalsaven trasbalsaves trasbalse trasbalsem trasbalsen trasbalses trasbalsessen trasbalsesses trasbalsessin trasbalsessis trasbalseu trasbalsi trasbalsin trasbalsis trasbalso trasbalsà trasbalsàrem trasbalsàreu trasbalsàs trasbalsàssem trasbalsàsseu trasbalsàssim trasbalsàssiu trasbalsàvem trasbalsàveu trasbalsés trasbalséssem trasbalsésseu trasbalséssim trasbalséssiu trasbalsí val v
afektas
Commoure profundament.

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
judėti

trasmudar /tɾaz.muˈða/ /tɾaz.muˈðaɾ/ /tɾəz.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasmud trasmuda trasmudada trasmudades trasmudam trasmudant trasmudar trasmudara trasmudaran trasmudarem trasmudaren trasmudares trasmudareu trasmudaria trasmudarien trasmudaries trasmudarà trasmudaràs trasmudaré trasmudaríem trasmudaríeu trasmudassen trasmudasses trasmudassin trasmudassis trasmudat trasmudats trasmudau trasmudava trasmudaven trasmudaves trasmude trasmudem trasmuden trasmudes trasmudessen trasmudesses trasmudessin trasmudessis trasmudeu trasmudi trasmudin trasmudis trasmudo trasmudà trasmudàrem trasmudàreu trasmudàs trasmudàssem trasmudàsseu trasmudàssim trasmudàssiu trasmudàvem trasmudàveu trasmudés trasmudéssem trasmudésseu trasmudéssim trasmudéssiu trasmudí val v
pakeisti

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
sutrikimas

trastorn de la personalitat n masc
asmenybės sutrikimas

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
menas

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
išdavimas

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
išdavikas

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
darbas
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
darbininkas
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
dirbti

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
traukinys

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
kasa
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tren trena trenada trenades trenam trenant trenar trenara trenaran trenarem trenaren trenares trenareu trenaria trenarien trenaries trenarà trenaràs trenaré trenaríem trenaríeu trenassen trenasses trenassin trenassis trenat trenats trenau trenava trenaven trenaves trene trenem trenen trenes trenessen trenesses trenessin trenessis treneu treni trenin trenis treno trenà trenàrem trenàreu trenàs trenàssem trenàsseu trenàssim trenàssiu trenàvem trenàveu trenés trenéssem trenésseu trenéssim trenéssiu trení val v
pinti
Fer trenes.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
mįslė
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
trisdešimt

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
trisdešimtas

trepitjar /tɾe.piˈd͡ʒa/ /tɾe.piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepitge trepitgem trepitgen trepitges trepitgessen trepitgesses trepitgessin trepitgessis trepitgeu trepitgi trepitgin trepitgis trepitgés trepitgéssem trepitgésseu trepitgéssim trepitgéssiu trepitgí trepitj trepitja trepitjada trepitjades trepitjam trepitjant trepitjar trepitjara trepitjaran trepitjarem trepitjaren trepitjares trepitjareu trepitjaria trepitjarien trepitjaries trepitjarà trepitjaràs trepitjaré trepitjaríem trepitjaríeu trepitjassen trepitjasses trepitjassin trepitjassis trepitjat trepitjats trepitjau trepitjava trepitjaven trepitjaves trepitjo trepitjà trepitjàrem trepitjàreu trepitjàs trepitjàssem trepitjàsseu trepitjàssim trepitjàssiu trepitjàvem trepitjàveu val v
sutrypti
Menysprear l’honor, la dignitat.

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
trys

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
lobis
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
trylika

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
tryliktas

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
šalinti
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
pasirinkimas

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
trikampis
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
pasirinkti
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
gentis

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunolas

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trišakis

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
rogės

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
apkasas

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
įgula
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
liūdnas
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
liūdesys

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
liūdesys

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
trivialus

tro /ˈtɾo/ n masc
griaustinis
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
surasti
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
trolis
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
trolis
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
trolis
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombonas

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
valtorna
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, format per un llarg tub enroscat que s'eixampla gradualment des de l'embocadura al pavelló.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trimitas
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
sostas

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
sakykla
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
kamienas
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
liemuo
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tros /ˈtɾɔs/ n masc
gabalas

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
pasibelsti
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
upėtakis
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
kiaulė
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trumf trumfa trumfada trumfades trumfam trumfant trumfar trumfara trumfaran trumfarem trumfaren trumfares trumfareu trumfaria trumfarien trumfaries trumfarà trumfaràs trumfaré trumfaríem trumfaríeu trumfassen trumfasses trumfassin trumfassis trumfat trumfats trumfau trumfava trumfaven trumfaves trumfe trumfem trumfen trumfes trumfessen trumfesses trumfessin trumfessis trumfeu trumfi trumfin trumfis trumfo trumfà trumfàrem trumfàreu trumfàs trumfàssem trumfàsseu trumfàssim trumfàssiu trumfàvem trumfàveu trumfés trumféssem trumfésseu trumféssim trumféssiu trumfí val v
koziris

trust /ˈtɾust/ n masc
trestas

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
dobilas
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
caras

tu pronoun
tu

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tūba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkuliozė

tuli n masc
tulis

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulpė

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
volframas

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
tunisiečių
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
tunisiečių
Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turbanas

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbina

turc adj masc
turkiškas turkų
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turkų kalba turkų
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turizmas

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
keliautoja

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
kulkšnìs

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
kankinti
Causar turment a algú.

turo /ˈtu.ɾo/ /ˈtu.ɾu/ n masc
kailis
Tosca formada en l’interior de canonades.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turkis

turó n masc
kalva
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Čekų
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
gumburas

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantalas

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ adj masc
totorius
Relatiu o pertanyent a Tartària, la seva llengua o el seu poble.

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ n masc
totorius
Persona que habita o és originària de Àsia Central.
(només singular) Llengua altaica parlada pels tàrtars.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
sparvos

tètum /ˈtɛ.tum/ n masc
tetum kalba
Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
bijoti
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
jautrus

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
krūtinės ląsta

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
toksiškas
Que és nociu pels organismes vius.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
purplelis

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
par̃šas
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
tunelis
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.

uau /uˈaw/ Interjection
vau

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ukrainiečių
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
kaukti

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
akis
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
durklas
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
akiniai
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ultimatumas

ulà /uˈɫa/ n masc
ulonai
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
vienas
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
truputį

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
nagas
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
uniforma

unitat /u.niˈtat/ n fem
vienybė

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
visata

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
universitetas

unió /u.niˈo/ n fem
sąjunga

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbis

urani n masc
uranas

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanizacija

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
šlaplė

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
nagas

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
urugvajiškas
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usat /uˈzat/ adj masc
naudotas

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
uzufruktas

usual /u.zuˈaɫ/ adj
bendras

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
naudotojas

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
vartoti

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopija

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
karvė
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
atóstogos
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vakcina
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
streikas

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
makštis

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
laivas

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
drąsus

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
slėnis
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
drąsa
Tret de la persona que és valenta.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
valsas

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
vertingas

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valentingumas

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampyras vampyrė
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadis

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
garai
Gas, especialment referit a l'aigua.
garlaivis
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaqueta /baˈke.ta/ /bəˈkɛ.tə/ /vaˈke.ta/ /vəˈkə.tə/ /vəˈkɛ.tə/ n fem
voveraitė
(botànica) Bolet per menjar de gènere Cantharellus. Hi ha vaquetes de pi (Cantharellus lutescens ) i vaquetes de faig (grogues: Cantharellus cibarius). Aquest bolet s'anomena també rossinyol o rossinyol de pi.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
merga
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vari /ˈba.ɾi/ /ˈva.ɾi/ /ˈva.ɾi/ adj
kintamasis
De caràcter variable, mudable.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
kintamasis
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
kintamasis
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
veršiukas

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
veršiena
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
asteriskas
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
kartas

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganizmas

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
augalija

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
važiuõklė
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
burė

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
senas
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
senatvė
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
aksomas

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
greitis

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
greita

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
vena

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
pardavimas

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
parduoti

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
pardavėja

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
ateiti
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
kerštas

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
vėjas

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
vėduoklė

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
ventiliacija

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
ventiliatorius

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
vėdinti

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
vada

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
vėjuotas

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
skumbrė

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
veiksmažodis

verb intransitiu n masc
negalininkinis veiksmažodis

verb transitiu n masc
galininkinis veiksmažodis

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
žalias
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
žalias
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
žaliukė
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
daržovė

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
jaunavīgs
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
jaunavīgs

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
gėda

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
tiesa
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
raudonas
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
cinoberis

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermutas

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
al̃ksnis

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
lakas

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
kuilys
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
eilėraštis
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
versija

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
stuburinis

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
vertikalus

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
nuodai nuodas
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
amalas

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
vapsva širšė
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespral /besˈpɾaɫ/ /bəsˈpɾaɫ/ /vesˈpɾaɫ/ /vəsˈpɾaɫ/ adj
vakarinis

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
vakaras

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ alg bal n-occ occ sept val vest vesteix vesteixen vesteixes vesteixi vesteixin vesteixis vesteixo vesten vestesc vestesqui vestesquin vestesquis vesti vestia vestida vestides vestien vesties vestiguem vestigueu vestim vestin vestint vestir vestira vestiran vestirem vestiren vestires vestireu vestiria vestirien vestiries vestirà vestiràs vestiré vestiríem vestiríeu vestis vestisc vestisca vestisquen vestisques vestissen vestisses vestissin vestissis vestit vestits vestiu vestix vestixen vestixes vestixo vests vestí vestíem vestíeu vestírem vestíreu vestís vestíssem vestísseu vestíssim vestíssiu vist vista visten vistes visti vistin vistis v
aprengti
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
suknelė

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
rūbinė
Conjunt de vestits de què disposa una persona.

vesícula biliar n fem
tulžies pūslė

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
veterinaras
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
balsas
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
matyti
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
veilologia

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
kaimynas
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
vynas
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
raudonasis vynas

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
pėstysis

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
kelionė
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
kelionė reisas
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
keliautojas

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
keliauti

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafonas

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
viceprezidentas

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
pergalė

victòria pírrica n fem
Pyro pergalė

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
gyvenimas
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
vaizdo klipas

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
video žaidimai

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
stiklas

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
vietnamietis

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
pastabumas

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
ìšvakarės
Dia anterior a un altre.

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
miestelis

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
vila
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
actas

vinclar /biŋˈkɫa/ /viŋˈkɫa/ /viŋˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vincl vincla vinclada vinclades vinclam vinclant vinclar vinclara vinclaran vinclarem vinclaren vinclares vinclareu vinclaria vinclarien vinclaries vinclarà vinclaràs vinclaré vinclaríem vinclaríeu vinclassen vinclasses vinclassin vinclassis vinclat vinclats vinclau vinclava vinclaven vinclaves vincle vinclem vinclen vincles vinclessen vinclesses vinclessin vinclessis vincleu vincli vinclin vinclis vinclo vinclà vinclàrem vinclàreu vinclàs vinclàssem vinclàsseu vinclàssim vinclàssiu vinclàvem vinclàveu vinclés vincléssem vinclésseu vincléssim vincléssiu vinclí v
vingis

vincle /ˈbiŋ.kɫe/ /ˈbiŋ.kɫə/ /ˈviŋ.kɫe/ /ˈviŋ.kɫə/ n masc
saitas

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
dvidešimt

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
dvidešimt penki

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
dvidešimtas

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vynuogynas
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
našlaitė
Planta que fa flors de color lila.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
išprievartavimas
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
našlaitė
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
violetinė
Color morat clar com la viola.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
violončelė

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
smurtas

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
smuikas

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
dorybė

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virusas

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
drakoniukinės

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
aplankymas

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
lankytojas
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
lankyti aplankyti

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
rega

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
vaizdas
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
regimasis

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitaminas

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
vitražas

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
gyvas
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
gyventi
Existir, estar viu.
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
žodynas

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
balsis

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
vodevilis

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
degtinė

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
skrydis
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
poveržlė

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
vairas
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
Volapiukas
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
skristi
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
ugnikalnis

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val volei voleia voleiada voleiades voleiam voleiant voleiar voleiara voleiaran voleiarem voleiaren voleiares voleiareu voleiaria voleiarien voleiaries voleiarà voleiaràs voleiaré voleiaríem voleiaríeu voleiassen voleiasses voleiassin voleiassis voleiat voleiats voleiau voleiava voleiaven voleiaves voleie voleiem voleien voleies voleiessen voleiesses voleiessin voleiessis voleieu voleio voleià voleiàrem voleiàreu voleiàs voleiàssem voleiàsseu voleiàssim voleiàssiu voleiàvem voleiàveu voleiés voleiéssem voleiésseu voleiéssim voleiéssiu voleí voleï voleïn voleïs v
skrydis

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
tinklinis

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
norėti

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
ašmenys
Contorn, perímetre d’un lloc o d’un objecte.
voltas
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
suapvalintas
(golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
grifas

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
tūris

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
savanoris
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
valia

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
voliuta
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
vemti
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
kraštas

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
šaligatvis

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
dramblio kaulo
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
balsas
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
balsavimas

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
balsuoti
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
aštuoni

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
aštuoniasdešimt

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
aštuoniasdešimtas

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
aštuntas

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulkanologija

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgarus

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
pažeidžiamas

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
putė

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
nugalėti
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
viršūnė

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
auka

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
vikingal

vòmit /ˈbɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ n masc
vemti

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
jūs

watt n masc
vatas

wiki /ˈwi.ki/ n masc
viki

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
šakalas

xai /ˈt͡ʃaj/ n masc
avelė
(figurat) Persona dòcil i servil.

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
šampanas

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
pievagrybis

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
šampūnas
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
pliažinės šliurės

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
sirupas

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
epoletas
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
grynas
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.

xarxa de protecció n fem
išklotinė

xarxa informàtica n fem
kompiuterių tinklas

xarxa neuronal n fem
neuroninis tinklas

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
šeichas

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
kaminas
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
ksenofobija

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
ksenonas

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
išrūgos

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
švirkštas

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
muzikinis pjūklas
Instrument idiòfon de percussió que consisteix en una fulla d'acer fixada per un dels caps a un mànec de fusta, molt semblant a un xerrac de fuster però sense dents, que es toca amb un arquet de violí o colpejant amb una baqueta.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
cheresas

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
kramtomoji guma

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
vaikinas
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
skaitmuo

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
ksilofonas

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
šimpanzė

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
kvailas
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
patalinė blakė
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
kiniškas kiniška
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
kiniška kiniškas
Individu de la Xina.
kinų kiniškas
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
kiparisas

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
kiprietis
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
kiprietis
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
pastarnokas

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
švilpimas

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
švilpti

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
švilpukas
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
šnabždesys

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
šnabždėti

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
šokoladas
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
šoferis

xopar /t͡ʃoˈpa/ /t͡ʃoˈpaɾ/ /ʃoˈpa/ /ʃuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xop xopa xopada xopades xopam xopant xopar xopara xoparan xoparem xoparen xopares xopareu xoparia xoparien xoparies xoparà xoparàs xoparé xoparíem xoparíeu xopassen xopasses xopassin xopassis xopat xopats xopau xopava xopaven xopaves xope xopem xopen xopes xopessen xopesses xopessin xopessis xopeu xopi xopin xopis xopo xopà xopàrem xopàreu xopàs xopàssem xopàsseu xopàssim xopàssiu xopàvem xopàveu xopés xopéssem xopésseu xopéssim xopéssiu xopí v
išmirkyti

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
pelėsakalis
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
čiul̃pti

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
žindukas

xurma /ˈt͡ʃuɾ.ma/ /ˈʃur.mə/ n fem
gaujà
Gent de baixa condició.

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
spirti
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
dulksna

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebras

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
nulis
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
cinkas

zirconi n masc
cirkonis

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
zlotas

zona /ˈzo.na/ n fem
plaga
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologija

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
zefyras
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd n masc
tasmanijos snapuotis

zífid pigmeu n masc
nykštukinis snapuotis

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
čigonas
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àgueda /ˈa.ɣe.ða/ /ˈa.ɣə.ðə/ pn
Agota
Prenom femení

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Avinas

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemidė

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Azija
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Atila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Austrija
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Indija
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Óssa Major pn
Didieji Grįžulo Ratai

àbac /ˈa.bak/ n masc
abakas
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
rūgštis
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
rūgštis
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
deoksiribonukleorūgštis

àcid ribonucleic n masc
ribonukleino rūgštis

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
ir

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar afarų kalba
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
erelis
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
albumas

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algebra

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
inkaras

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
antis

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
angelas
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

ànim n masc
nuotaika

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
siela
Part immaterial de la persona.
Esperit.

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
valgis

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabiškas
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
arabas arabė
Natural d'Aràbia
arabų arabų kalba
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
apskritis
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
arija
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astatinas astatas

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atomas

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
avarų kalba
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
avarų kalba
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
senelė
Forma femenina de avi.

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
esteris

ètic adj masc
etinis
Relatiu als principis morals.

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
tautybė

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
sėkmė
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
ekstazė
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és a dir conjunction
tai yra

és clar Interjection
žinoma

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
inkubai

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
indeksas
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obolas

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
apuokas

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
orbita

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organas

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
kiaušialąstė

ós n masc
lokys meškà
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
tik

únicament /ˌu.ni.kaˈmen/ /ˌu.ni.kaˈment/ /ˌu.ni.kəˈmen/ /ˌu.ni.kəˈment/ adv
tik

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
gimda

útil adj
naudingas