aina /ˈaj.na/ /ˈaj.nə/ suffix
aggine

am /ˈam/ suffix
ame

asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
asi
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ suffix
aggio

biosi suffix
biosi

ble suffix
bile

ció /siˈo/ suffix
zione

cultura suffix
coltura

ejar /eˈd͡ʒaɾ/ /eˈʒa/ /əˈd͡ʒa/ /əˈʒa/ -ege -egem -egen -eges -egessen -egesses -egessin -egessis -egeu -egi -egin -egis -egés -egéssem -egésseu -egéssim -egéssiu -egí -eig -eja -ejada -ejades -ejam -ejant -ejara -ejaran -ejarejar -ejarem -ejaren -ejares -ejareu -ejaria -ejarien -ejaries -ejarà -ejaràs -ejaré -ejaríem -ejaríeu -ejassen -ejasses -ejassin -ejassis -ejat -ejats -ejau -ejava -ejaven -ejaves -ejo -ejà -ejàrem -ejàreu -ejàs -ejàssem -ejàsseu -ejàssim -ejàssiu -ejàvem -ejàveu Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val suffix
eggiare

el·lo /ˈeɫ.ɫo/ /ˈeɫ.ɫu/ /ˈɛɫ.ɫo/ /ˈɛɫ.ɫu/ suffix
ello

ic suffix
ico
(química) Indica que es tracta d'una substància formada amb la valència major d'un element.

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
izzare

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logia

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
mente
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre suffix
metro

ot /ˈɔt/ suffix
one
Augmentatiu expressiu.

Aaró pn
Aronne

Abat /aˈbat/ /əˈβat/ pn
Abate
Cognom d’origen de dignitat

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abele

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adamo

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan Afganistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agapit /a.ɣaˈpit/ /ə.ɣəˈpit/ pn
Agapito

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Alberto

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Corano

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ pn
Alessio

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Germania

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alessandro Sandro

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Algeri

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Altare

Altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ pn
Altissimo

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Americhe Ameríka

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
America del Nord

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Suður-Ameríka America meridionale

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastasio

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andrea

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andromeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Inghilterra
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anna
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua e Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antiochia

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Anversa

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apollo

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Apollonia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Aquario

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aquisgrana

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitania

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragona

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnaldo

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimede

Arseni /aɾˈsɛ.ni/ /ərˈsɛ.ni/ pn
Arsenio
Prenom masculí

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturie

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azzorre

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Bilancia

Balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ pn
Balena

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcellona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartolomeo

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Baviera

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Beatrice

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benedetto Benito
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Beneta /beˈne.ta/ /bəˈnɛ.tə/ pn
Benedetta
Prenom femení

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlino

Bernada /beɾˈna.ða/ /bərˈna.ðə/ pn
Bernarda

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernardo
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Gemelli

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betlemme

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Bielorussia
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birmania
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Biagio
Prenom masculí

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ pn
Bianca
Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Boemia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Borgogna

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Boote
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandeburgo

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasile
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Brema

Bru /ˈbɾu/ pn
Bruno
Prenom masculí

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruxelles Brusselle

Brúixola /ˈbɾu.ʃo.ɫa/ /ˈbɾu.ʃo.ɫə/ /ˈbɾu.ʃu.ɫə/ /ˈbɾuj.ʃo.ɫa/ pn
Bussola

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaria

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burí /buˈɾi/ pn
Bulino

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgio
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
bibbia Bibbia
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnia-Erzegovina Bosnia ed Erzegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV acronym
CV
Sigles de cavall de vapor.

Ca Major pn
Cane Maggiore

Ca Menor pn
Cane Minore

Cabellera de Berenice pn
Chioma di Berenice

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Cairo

Camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ pn
Camaleonte

Camil·la /kaˈmi.ɫa/ /kaˈmiɫ.ɫa/ /kəˈmi.ɫə/ /kəˈmiɫ.ɫə/ pn
Camilla

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Canada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap d'Any pn
capodanno

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Capricorno
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Carlo

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Cassiopeia

Castelló /kas.teˈʎo/ /kəs.təˈʎo/ pn
Castiglione
Municipi de la Plana Alta i capital de província, de nom complet Castelló de la Plana.
Cognom d’origen toponímic

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Catalogna
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Caterina
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Catania

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Caucaso

Cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ pn
Cavalluccio

Cavallet de Pintor pn
Pittore

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Caino

Cebrià /se.bɾiˈa/ /sə.βɾiˈa/ pn
Cipriano
Prenom masculí

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Cefeo

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Centauro

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Cigno

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Città del Vaticano
El Vaticà.

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Coblenza
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Coloma /koˈɫo.ma/ /koˈɫo.mə/ /kuˈɫo.mə/ pn
Colomba
Constel·lació austral situada el Ca Major, la Llebre, el Burí, el Cavallet de Pintor i la Popa.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Colombia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ pn
Compasso

Constantina /kons.tanˈti.na/ /kons.tənˈti.nə/ /kuns.tənˈti.nə/ pn
Constantina

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Constantino Costantino
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Constanza
Prenom femení
Constanza Costanza
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ pn
Coppa

Corb /ˈkɔrp/ pn
Corvo

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfù

Corneli /koɾˈnɛ.ɫi/ /kurˈnɛ.ɫi/ pn
Cornelio

Corona Austral pn
Corona Australe

Corona Boreal pn
Corona Boreale

Corpus /ˈkɔr.pus/ pn
Corpus

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Cosma

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Auriga

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Cancro

Creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ pn
Creatore

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Creta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ n masc
Cretacico

Creu del Sud pn
Croce del Sud

Crist /ˈkɾist/ pn
Cristo

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Cristoforo
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Croazia
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cèlia /ˈsɛ.li.a/ /ˈsɛ.ɫi.ə/ pn
Celia

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Corsica

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damasco

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniele

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Danubio

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Davide
Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dido /ˈdi.ðo/ /ˈdi.ðu/ pn
Didone
(mitologia grega) Princesa de Tir, germana de Pigmalió, fundadora llegendària i primera reina de Cartago.

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danimarca
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dioniso
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionisio
Prenom masculí

Djibouti pn
Gibuti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dofí /doˈfi/ /duˈfi/ pn
Delfino

Dragó /dɾaˈɣo/ /dɾəˈɣo/ pn
Dragone

Déu pn
Dio

Déu me'n guard /ˌdew.meŋˈɡwaɾt/ /ˌdew.məŋˈɡwart/ Interjection
Dio me ne guardi

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egitto
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Eliseo

Eloi /eˈɫɔj/ /əˈɫɔj/ pn
Eligio
Prenom masculí

Eloïsa /e.ɫoˈi.za/ /ə.ɫoˈi.zə/ /ə.ɫuˈi.zə/ pn
Eloisa
Prenom femení

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emilio

Emilià /e.mi.ɫiˈa/ /ə.mi.ɫiˈa/ pn
Emiliano

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Enrico
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ecuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eridà /e.ɾiˈða/ /ə.ɾiˈða/ pn
Eridano

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ersili /eɾˈsi.ɫi/ /ərˈsi.ɫi/ pn
Ersilio
Prenom masculí d’origen germànic

Ersília /eɾˈsi.ɫi.a/ /ərˈsi.ɫi.ə/ pn
Ersilia
Prenom femení

Escaire /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ pn
Regolo

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Scorpione

Escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ pn
Scultore

Escut /esˈkut/ /əsˈkut/ pn
Scudo

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Scozia

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovacchia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spagna
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Stati Uniti
Estats Units

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Stefano
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugenio

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filippo

Feliu /feˈɫiw/ /fəˈɫiw/ pn
Felice

Fermí /feɾˈmi/ /fərˈmi/ pn
Firmino

Ferran pn
Ferdinando

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlandia
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Fiandre

Flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ pn
Flora

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Firenze
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Forn /ˈforn/ pn
Fornace

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Francesco

França /ˈfɾan.sə/ pn
Francia
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Felice

Fènix /ˈfɛ.niks/ pn
Fenice

Gall Dindi pn
Pavone

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Galles

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gand

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ pn
Gaspare

Gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒem.mə/ pn
Gemma

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gerardo

Getuli pn
Getulio
Prenom masculí

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Ginevra
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Giraffa

Gran Bretanya pn
Gran Bretagna
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregorio

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Groenlandia

Grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ pn
Gru

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grecia
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Guglielmo
Prenom masculí d’origen germànic

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Volpetta
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Guido
Prenom masculí

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Elena

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Era

Hersília /eɾˈsi.ɫi.a/ /ərˈsi.ɫi.ə/ pn
Ersilia
Prenom femení

Hidra femella pn
Idra

Hidra mascle pn
Idra Maschio

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ungheria
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Orazio

Hècuba /ˈɛ.ku.ba/ /ˈɛ.ku.βə/ pn
Ecuba

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Ercole

Ia /ˈi.a/ /ˈi.ə/ pn
Iva

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignazio

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Illuminismo illuminismo

Indi pn
Indiano

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlanda
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isabel pn
Isabella
Prenom femení

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islanda
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italia
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Iu /ˈiw/ pn
Ivo

Jacint /d͡ʒaˈsin/ /d͡ʒaˈsint/ /ʒəˈsin/ /ʒəˈsint/ pn
Giacinto

Jacob /d͡ʒaˈkɔp/ /ʒəˈkɔp/ pn
Giacobbe
Prenom masculí

Japó /ʒəˈpo/ pn
Giappone
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Giacomo
Prenom masculí

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Girolamo

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Gesù

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Giovanni Gianni
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Giovanna
Prenom femení

Joel /d͡ʒoˈɛɫ/ /ʒoˈɛɫ/ /ʒuˈɛɫ/ pn
Gioele

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Giorgio

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Giuseppe

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Giulio

Juliana /d͡ʒu.ɫiˈa.na/ /ʒu.ɫiˈa.nə/ pn
Emiliano

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Giuliano

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Giulia

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Laci /ˈɫa.si/ pn
Lazio
(topònim) Regió administrativa d'Itàlia.
Latium
(història) Antiga regió d'Itàlia.

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Laconia

Lancelot pn
Lancillotto
Prenom masculí

Lavínium /ɫaˈvi.ni.um/ /ɫaˈβi.ni.um/ /ɫəˈvi.ni.um/ /ɫəˈβi.ni.um/ pn
Lavinium

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Lettonia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Liegi

Linx /ˈɫiɲʃ/ pn
Lince

Lira /ˈɫi.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ pn
Lira

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisbona

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituania
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ /ʎəŋ.ɡərˈdaʃ/ pn
Lucertola

Llebre /ˈʎe.bɾe/ /ˈʎe.βɾə/ pn
Lepre

Llebrers /ʎeˈbɾeɾs/ /ʎeˈβɾes/ /ʎəˈβɾes/ pn
Cani da Caccia

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leone
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lleó Menor pn
Leone Minore

Llop /ˈʎop/ pn
Lupo
Prenom masculí
Constel·lació austral situada entre la Balança, Centaure, el Compas, Escaire i l’Escorpió.

Lluís /ʎuˈis/ pn
Luigi

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londra

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Lovanio

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Lussemburgo
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lidia
Prenom femení

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macedonia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Macedonia del Nord
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagascar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Magonza

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Maiorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Emanuele
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Marco

Marcel·la /marˈsɛɫ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫɛ/ /maɾˈsɛɫ.ɫa/ /mərˈsɛ.ɫə/ /mərˈsɛɫ.ɫə/ /məɾˈsɛɫ.ɫə/ pn
Marcella
Prenom femení

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Maria Anna pn
Maria Anna
Prenom femení

Marianna /ma.ɾiˈan.na/ /mə.ɾiˈan.nə/ pn
Marianna
Prenom femení

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Marina
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marocco
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marsiglia

Mart pn
Marte
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martino

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matteo
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Matusalemme

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Maximilià /mak.si.mi.ɫiˈa/ /mək.si.mi.ɫiˈa/ pn
Massimiliano

Microscopi /mi.kɾosˈkɔ.pi/ /mi.kɾusˈkɔ.pi/ pn
Microscopio

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Michele
Prenom masculí d’origen hebreu

Mireia /miˈɾɛ.ja/ /miˈɾɛ.jə/ /miˈɾɛ.jɛ/ pn
Mirella

Mitridates /mi.tɾiˈða.tes/ /mi.tɾiˈða.təs/ pn
Mithridate

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavia Moldova
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Molinaro
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreale

Montecarlo /ˌmon.teˈkaɾ.ɫo/ /ˌmon.təˈkar.ɫo/ pn
Monte Carlo

Montenegro pn
Montenegro

Mosca /ˈmos.kə/ pn
Mosca

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Mosca

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambico
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Màquina pneumàtica pn
Macchina Pneumatica

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Messico
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco Principato di Monaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Monaco

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Natale
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleone

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Nicosia

Noemí /no.eˈmi/ /no.əˈmi/ /nu.əˈmi/ pn
Noemi

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norvegia
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nuova Caledonia

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Norimberga

Ocell del Paradís pn
Uccello del Paradiso

Octant /okˈtan/ /okˈtant/ /ukˈtan/ pn
Ottante

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ pn
Dorado

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orione

Orà /oˈɾa/ /uˈɾa/ pn
Orano

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PIB /ˈpip/ acronym
PIL

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

París /paˈɾis/ pn
Parigi

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Pasqua

Pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ pn
Pastore
Cognom d’origen d'ofici

Pau /ˈpaw/ pn
Paolo

País Basc pn
Paese basco Paese Basco

País Valencià pn
Paese Valenziano

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Paesi Bassi
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Paesi catalani

Pegàs /peˈɣas/ /pəˈɣas/ pn
Pegaso

Peix Austral pn
Pesce Australe

Peix volador pn
Pesce volante

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Pesci

Pequín /peˈkin/ pn
Pechino

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Pietro Piero

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
Perpignano

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseo

Perú /pəˈɾu/ pn
Perù
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Plutó /pɫuˈto/ pn
Plutone

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polinesia

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polonia
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ pn
Poppa

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portogallo
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Prudenci /pɾuˈðɛn.si/ pn
Prudenzio

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Tolomeo

Quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ pn
Carena

Quintí /kinˈti/ pn
Quintino

Quiró /kiˈɾo/ pn
Chirone
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

Rafel /raˈfɛɫ/ /rəˈfɛɫ/ pn
Raffaele

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Ratisbona

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Regno Unito
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ pn
Orologio

Reticle /reˈti.kɫe/ /rəˈti.kɫə/ pn
Reticolo

Ricard /riˈkart/ pn
Riccardo

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Reno

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Roberto
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Roma
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Romania
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romanya /roˈma.ɲa/ /roˈma.ɲə/ /ruˈma.ɲə/ pn
Romagna

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Romeo
Prenom masculí

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rosa
Prenom femení

Rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ pn
Rosalia

Rutília /ruˈti.ɫi.a/ /ruˈti.ɫi.ə/ pn
Rutilia
Prenom femení

Ròmul /ˈrɔ.muɫ/ pn
Romolo

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Russia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sabina pn
Sabina
Prenom femení

Sageta /saˈd͡ʒe.ta/ /saˈʒe.ta/ /səˈʒə.tə/ /səˈʒɛ.tə/ pn
Freccia

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Sagittario

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Santiago pn
Giacomo

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Sarti
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sassonia

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastiano
Prenom masculí

Sem /ˈsem/ /ˈsəm/ /ˈsɛm/ pn
Sem
Fill de Noè, ancestre mític dels semites.

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Serpente

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Ofiuco

Sextant /seksˈtan/ /seksˈtant/ /səksˈtan/ /səksˈtant/ pn
Sestante

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seul

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicilia

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Silvestro
Prenom masculí

Silvi pn
Silvio
Prenom masculí

Simona /siˈmo.na/ /siˈmo.nə/ pn
Simona
Prenom femení

Simó /siˈmo/ pn
Simone
Prenom masculí

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Sole
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Sudafrica
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Svezia
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Svizzera Helvetia
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Sisifo

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taula /ˈtaw.ɫa/ /ˈtaw.ɫə/ pn
Mensa

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Toro

Telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ pn
Telescopio

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ pn
Terenzio

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Teresa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Terra
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Tolosa

Triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ /tɾiˈaŋ.ɡɫə/ pn
Triangolo

Triangle Austral pn
Triangolo Australe

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Treviri

Tucà /tuˈka/ pn
Tucano

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turchia
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Turingia

Txad pn
Ciad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ucraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Unicorn /u.niˈkɔrn/ pn
Unicorno

Uruguai pn
Uruguay

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valencia

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Vallonia

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Varsavia

Vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈbɛ.ɫə/ /ˈbɛ.ɫɛ/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ pn
Vela

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Cenerentola

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Vergine
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikizionario

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vincenzo
Prenom masculí d’origen llatí

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Vienna

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Saverio

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Cina

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Cipro
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a bell ull adv
a occhio

a boca de canó /a /ə adj
a bruciapelo
(waterpolo, futbol) Dit de la rematada efectuada des de molt a prop de la porteria.

a boca de canó /a /ə adv
a bruciapelo
Dit d'un tret disparat amb la boca de foc de l'arma gairebé tocant l’objectiu.
Sense mirament, sense pensar-ho.

a camp ras adv
all'aperto

a corre-cuita /aˌko.reˈkuj.ta/ /aˌko.reˈkwi.ta/ adv
in fretta e furia

a frec de roba adj
a bruciapelo

a granel adv
sfuso

a la francesa adv
all'inglese
(irònicament) Sense acomiadar-se, discretament.

a la quinta forca /a.ɫaˌkin.taˈfoɾ.ka/ adv
a casa del diavolo

a les calendes gregues adv
alle calende greche

a lloure adv
a propio agio

a mata-degolla /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎa/ /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎɔ/ /əˌma.tə.ðəˈɣɔ.ʎə/ adv
a ferro e fuoco
Assaltar matant sense donar quarter.
ai ferri corti
(amb el verb estar) Dues parts, enfrontades amb gran enemistat.

a part adv
a parte

a peu de fàbrica adv
franco fabbrica

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
a poco a poco

a portell adv
a fila sfalsata

a posta adv
apposta

a prop adv
vicino
A poca distància, espacial o temporal.

a reveure Interjection
arrivederci

a vegades adv
a volte

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
aaleniano
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abacallan abacallana abacallanada abacallanades abacallanam abacallanant abacallanar abacallanara abacallanaran abacallanarem abacallanaren abacallanares abacallanareu abacallanaria abacallanarien abacallanaries abacallanarà abacallanaràs abacallanaré abacallanaríem abacallanaríeu abacallanassen abacallanasses abacallanassin abacallanassis abacallanat abacallanats abacallanau abacallanava abacallanaven abacallanaves abacallane abacallanem abacallanen abacallanes abacallanessen abacallanesses abacallanessin abacallanessis abacallaneu abacallani abacallanin abacallanis abacallano abacallanà abacallanàrem abacallanàreu abacallanàs abacallanàssem abacallanàsseu abacallanàssim abacallanàssiu abacallanàvem abacallanàveu abacallanés abacallanéssem abacallanésseu abacallanéssim abacallanéssiu abacallaní bal bal (1) occ sept val v
incartapecorirsi

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
abbaziale

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abacà abaca
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadal /a.baˈðaɫ/ /ə.βəˈðaɫ/ adj
abbaziale

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
pollack
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
badessa

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abbazia badia

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abaix abaixa abaixada abaixades abaixam abaixant abaixar abaixara abaixaran abaixarem abaixaren abaixares abaixareu abaixaria abaixarien abaixaries abaixarà abaixaràs abaixaré abaixaríem abaixaríeu abaixassen abaixasses abaixassin abaixassis abaixat abaixats abaixau abaixava abaixaven abaixaves abaixe abaixem abaixen abaixes abaixessen abaixesses abaixessin abaixessis abaixeu abaixi abaixin abaixis abaixo abaixà abaixàrem abaixàreu abaixàs abaixàssem abaixàsseu abaixàssim abaixàssiu abaixàvem abaixàveu abaixés abaixéssem abaixésseu abaixéssim abaixéssiu abaixí alg bal bal (1) occ sept val v
abbassare
Posar quelcom més baix d'on és.
Humiliar, fer perdre l'orgull o la dignitat.
(pronominal) Humiliar-se, perdre un mateix l'orgull o la dignitat.

abaixar-se els pantalons v
calare le brache
Cedir deshonrosament.

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalance abalancem abalancen abalances abalancessen abalancesses abalancessin abalancessis abalanceu abalanci abalancin abalancis abalancés abalancéssem abalancésseu abalancéssim abalancéssiu abalancí abalanç abalança abalançada abalançades abalançam abalançant abalançar abalançara abalançaran abalançarem abalançaren abalançares abalançareu abalançaria abalançarien abalançaries abalançarà abalançaràs abalançaré abalançaríem abalançaríeu abalançassen abalançasses abalançassin abalançassis abalançat abalançats abalançau abalançava abalançaven abalançaves abalanço abalançà abalançàrem abalançàreu abalançàs abalançàssem abalançàsseu abalançàssim abalançàssiu abalançàvem abalançàveu bal bal (1) occ sept val v
bilanciare
Posar les balances al fi, afinar-les.
avventarsi
(pronominal) Inclinar-se alguna cosa perdent la seva posició natural.
gettarsi
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abandonadament /a.ban.doˌna.ðaˈment/ /a.βan.doˌna.ðaˈmen/ /ə.bən.doˌna.ðəˈment/ /ə.bən.duˌna.ðəˈmen/ /ə.βən.duˌna.ðəˈmen/ adv
abbandonatamente

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
abbandonare
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.
svillaneggiare
Dir fàstics a algú.
gettar
Donar per menys preu alguna cosa.
scoraggiarsi
Perdre els ànims, desanimar-se.
avvilirsi confidarsi
(pronominal) menysprear-se, envilir-se.
straccurare
No cuidar de les seves obligacions o interessos.

abandó /a.banˈdo/ n masc
abbandono

abans /aˈbans/ adv
prima

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
altroieri

abarrotar /a.ba.roˈtaɾ/ /a.βa.roˈta/ /ə.bə.roˈta/ /ə.bə.ruˈta/ /ə.βə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarrot abarrota abarrotada abarrotades abarrotam abarrotant abarrotar abarrotara abarrotaran abarrotarem abarrotaren abarrotares abarrotareu abarrotaria abarrotarien abarrotaries abarrotarà abarrotaràs abarrotaré abarrotaríem abarrotaríeu abarrotassen abarrotasses abarrotassin abarrotassis abarrotat abarrotats abarrotau abarrotava abarrotaven abarrotaves abarrote abarrotem abarroten abarrotes abarrotessen abarrotesses abarrotessin abarrotessis abarroteu abarroti abarrotin abarrotis abarroto abarrotà abarrotàrem abarrotàreu abarrotàs abarrotàssem abarrotàsseu abarrotàssim abarrotàssiu abarrotàvem abarrotàveu abarrotés abarrotéssem abarrotésseu abarrotéssim abarrotéssiu abarrotí bal bal (1) occ sept val v
affollare
Omplir completament, omplir de gom a gom.

abassegar /a.ba.seˈɣaɾ/ /a.βa.seˈɣa/ /ə.βə.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abasseg abassega abassegada abassegades abassegam abassegant abassegar abassegara abassegaran abassegarem abassegaren abassegares abassegareu abassegaria abassegarien abassegaries abassegarà abassegaràs abassegaré abassegaríem abassegaríeu abassegassen abassegasses abassegassin abassegassis abassegat abassegats abassegau abassegava abassegaven abassegaves abassego abassegue abasseguem abasseguen abassegues abasseguessen abasseguesses abasseguessin abasseguessis abassegueu abassegui abasseguin abasseguis abassegués abasseguéssem abasseguésseu abasseguéssim abasseguéssiu abasseguí abassegà abassegàrem abassegàreu abassegàs abassegàssem abassegàsseu abassegàssim abassegàssiu abassegàvem abassegàveu bal bal (1) occ sept val v
accaparrare

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
portata

abastament /a.bas.taˈment/ /a.βas.taˈmen/ /ə.bəs.təˈmen/ /ə.bəs.təˈment/ n masc
provviste

abastar /a.basˈtaɾ/ /a.βasˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abast abasta abastada abastades abastam abastant abastar abastara abastaran abastarem abastaren abastares abastareu abastaria abastarien abastaries abastarà abastaràs abastaré abastaríem abastaríeu abastassen abastasses abastassin abastassis abastat abastats abastau abastava abastaven abastaves abaste abastem abasten abastes abastessen abastesses abastessin abastessis abasteu abasti abastin abastis abasto abastà abastàrem abastàreu abastàs abastàssem abastàsseu abastàssim abastàssiu abastàvem abastàveu abastés abastéssem abastésseu abastéssim abastéssiu abastí alg bal bal (1) occ sept val v
staccare
(transitiu) Haver allò que està en algun lloc alt o distant.
provvedere
(transitiu) Donar l'abastament de gèneres o aliments.
bastare
(intransitiu) Ser suficient o bastant.

abat /aˈbat/ n masc
abate

abatible /a.baˈti.bɫe/ /a.βaˈti.βɫe/ /a.βaˈtib.bɫe/ /ə.bəˈtib.bɫə/ /ə.βəˈti.βɫə/ adj
reclinabile

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ abat abata abatem abaten abatent abatera abateren abateres abates abatessen abatesses abatessin abatessis abateu abati abatia abatien abaties abatin abatis abato abatran abatre abatrem abatreu abatria abatrien abatries abatrà abatràs abatré abatríem abatríeu abats abatuda abatudes abatut abatuts abaté abatérem abatéreu abatés abatéssem abatésseu abatéssim abatéssiu abatí abatíem abatíeu bal occ sept val v
abbattere
Fer caure, tirar a terra.
Fer perdre l'ànim, les forces.
deprimere
Metafòricament, humiliar, envilir.

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
abaza

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abdicare

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
addome

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
addominale

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
addominali

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ abdueix abdueixen abdueixes abdueixi abdueixin abdueixis abdueixo abduesc abduesqui abduesquin abduesquis abduint abduir abduiran abduirem abduireu abduiria abduirien abduiries abduirà abduiràs abduiré abduiríem abduiríeu abduí abduíem abduíeu abduírem abduíreu abduís abduíssem abduísseu abduíssim abduíssiu abduïa abduïda abduïdes abduïen abduïes abduïguem abduïgueu abduïm abduïra abduïren abduïres abduïsc abduïsca abduïsquen abduïsques abduïssen abduïsses abduïssin abduïssis abduït abduïts abduïu abduïx abduïxen abduïxes abduïxo bal n-occ occ sept val v
abdurre
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
alfabeto

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
ape ape domestica
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellir /a.beˈʎiɾ/ /a.βeˈʎi/ abelleix abelleixen abelleixes abelleixi abelleixin abelleixis abelleixo abellesc abellesqui abellesquin abellesquis abellia abellida abellides abellien abellies abelliguem abelligueu abellim abellint abellir abellira abelliran abellirem abelliren abellires abellireu abelliria abellirien abelliries abellirà abelliràs abelliré abelliríem abelliríeu abellisc abellisca abellisquen abellisques abellissen abellisses abellissin abellissis abellit abellits abelliu abellix abellixen abellixes abellixo abellí abellíem abellíeu abellírem abellíreu abellís abellíssem abellísseu abellíssim abellíssiu bal n-occ occ sept val v
piacere
Venir de gust.

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ n masc
abenaki

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
aberrante

abeurador /a.bew.ɾaˈðoɾ/ /a.βew.ɾaˈðo/ n masc
bbevatoio

abeurament /a.bew.ɾaˈment/ /a.βew.ɾaˈmen/ /ə.bəw.ɾəˈmen/ /ə.bəw.ɾəˈment/ /ə.βəw.ɾəˈmen/ n masc
abbeveraggio

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
abbeverare
Donar beure al bestiar.

abigeat /a.bi.d͡ʒeˈat/ /a.βi.ʒeˈat/ /ə.βi.ʒeˈat/ n masc
abigeato

abillar /a.biˈʎaɾ/ /a.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abill abilla abillada abillades abillam abillant abillar abillara abillaran abillarem abillaren abillares abillareu abillaria abillarien abillaries abillarà abillaràs abillaré abillaríem abillaríeu abillassen abillasses abillassin abillassis abillat abillats abillau abillava abillaven abillaves abille abillem abillen abilles abillessen abillesses abillessin abillessis abilleu abilli abillin abillis abillo abillà abillàrem abillàreu abillàs abillàssem abillàsseu abillàssim abillàssiu abillàvem abillàveu abillés abilléssem abillésseu abilléssim abilléssiu abillí alg bal bal (1) occ sept val v
abellire

abismar /a.bizˈmaɾ/ /a.βizˈma/ /ə.βizˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abism abisma abismada abismades abismam abismant abismar abismara abismaran abismarem abismaren abismares abismareu abismaria abismarien abismaries abismarà abismaràs abismaré abismaríem abismaríeu abismassen abismasses abismassin abismassis abismat abismats abismau abismava abismaven abismaves abisme abismem abismen abismes abismessen abismesses abismessin abismessis abismeu abismi abismin abismis abismo abismà abismàrem abismàreu abismàs abismàssem abismàsseu abismàssim abismàssiu abismàvem abismàveu abismés abisméssem abismésseu abisméssim abisméssiu abismí bal bal (1) occ sept val v
profondarsi
Precipitar-se en un abisme, o caure en ell.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
abisso
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
abiotico
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjectament /abˌd͡ʒɛk.taˈmen/ /abˌd͡ʒɛk.taˈment/ /əbˌʒek.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈment/ adv
abiettamente

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abjur abjura abjurada abjurades abjuram abjurant abjurar abjurara abjuraran abjurarem abjuraren abjurares abjurareu abjuraria abjurarien abjuraries abjurarà abjuraràs abjuraré abjuraríem abjuraríeu abjurassen abjurasses abjurassin abjurassis abjurat abjurats abjurau abjurava abjuraven abjuraves abjure abjurem abjuren abjures abjuressen abjuresses abjuressin abjuressis abjureu abjuri abjurin abjuris abjuro abjurà abjuràrem abjuràreu abjuràs abjuràssem abjuràsseu abjuràssim abjuràssiu abjuràvem abjuràveu abjurés abjuréssem abjurésseu abjuréssim abjuréssiu abjurí alg bal bal (1) occ sept val v
abbiurare

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abcaso
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
abcaso
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ ablaneix ablaneixen ablaneixes ablaneixi ablaneixin ablaneixis ablaneixo ablanesc ablanesqui ablanesquin ablanesquis ablania ablanida ablanides ablanien ablanies ablaniguem ablanigueu ablanim ablanint ablanir ablanira ablaniran ablanirem ablaniren ablanires ablanireu ablaniria ablanirien ablaniries ablanirà ablaniràs ablaniré ablaniríem ablaniríeu ablanisc ablanisca ablanisquen ablanisques ablanissen ablanisses ablanissin ablanissis ablanit ablanits ablaniu ablanix ablanixen ablanixes ablanixo ablaní ablaníem ablaníeu ablanírem ablaníreu ablanís ablaníssem ablanísseu ablaníssim ablaníssiu bal n-occ occ sept val v
mollificare
Posar bla, estovar.
addolcire
Laxar, suavitzar alguna cosa.
disasprire
Mitigar la feresa, la ira o l'enuig d'algú.
ammollare
Estovar el llit o semblant.
temperarsi
Temperar-se.
lenire
Posar-se blana o tendre amb la rosada.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablativo

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
versare traboccare
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
spandere
Gastar molts de diners amb la finalitat d'aconseguir alguna cosa.
affollarsi
(pronominal) Ajuntar-se de cop en algun lloc molta de gent.
affollarsi piegarsi
(pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abocat /a.boˈkat/ /ə.boˈkat/ /ə.buˈkat/ adj masc
abboccato
(enologia) Que deixa a la boca un punt de dolçor, dit del vi suau, entre sec i dolç,

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ aboleix aboleixen aboleixes aboleixi aboleixin aboleixis aboleixo abolesc abolesqui abolesquin abolesquis abolia abolida abolides abolien abolies aboliguem aboligueu abolim abolint abolir abolira aboliran abolirem aboliren abolires abolireu aboliria abolirien aboliries abolirà aboliràs aboliré aboliríem aboliríeu abolisc abolisca abolisquen abolisques abolissen abolisses abolissin abolissis abolit abolits aboliu abolix abolixen abolixes abolixo abolí abolíem abolíeu abolírem abolíreu abolís abolíssem abolísseu abolíssim abolíssiu bal n-occ occ sept val v
abolire

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
abominabile

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ adv
abominevolmente

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ abomina abominada abominades abominaia abominaien abominaies abominam abominant abominar abominara abominaran abominarem abominaren abominares abominareu abominaria abominarien abominaries abominariva abominariven abominarives abominarà abominaràs abominaré abominaríem abominaríeu abominarívem abominaríveu abominassen abominasses abominassin abominassis abominat abominats abominau abominava abominaven abominaves abominavi abominavo abomine abomineguem abomineguessa abomineguessen abomineguesses abominegueu abominegués abomineguéssom abomineguéssou abominem abominen abomines abominessa abominessen abominesses abominessi abominessin abominessis abomineu abomini abominin abominis abomino abominos abominà abominàiem abominàieu abominàrem abominàreu abominàs abominàssem abominàsseu abominàssim abominàssiu abominàvem abominàvets abominàveu abominàvom abominés abominéssem abominésseu abominéssim abominéssiu abominí abomín alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abominare

abonançar /a.bo.nanˈsaɾ/ /a.βo.nanˈsa/ /ə.bo.nənˈsa/ /ə.bu.nənˈsa/ /ə.βu.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonance abonancem abonancen abonances abonancessen abonancesses abonancessin abonancessis abonanceu abonanci abonancin abonancis abonancés abonancéssem abonancésseu abonancéssim abonancéssiu abonancí abonanç abonança abonançada abonançades abonançam abonançant abonançar abonançara abonançaran abonançarem abonançaren abonançares abonançareu abonançaria abonançarien abonançaries abonançarà abonançaràs abonançaré abonançaríem abonançaríeu abonançassen abonançasses abonançassin abonançassis abonançat abonançats abonançau abonançava abonançaven abonançaves abonanço abonançà abonançàrem abonançàreu abonançàs abonançàssem abonançàsseu abonançàssim abonançàssiu abonançàvem abonançàveu alg bal bal (1) occ sept val v
rasserenarsi

abonar /a.boˈnaɾ/ /a.βoˈna/ /ə.boˈna/ /ə.buˈna/ /ə.βuˈna/ v
accreditare
Acreditar, donar per bo.
avallare
Sortir fiador per algú.
abbonare
Anotar en un compte una partida a favor d'algú; prendre a compte.
abbonarsi
(pronominal) Prendre un abonament.

abonir /a.boˈniɾ/ /a.βoˈni/ /ə.boˈni/ /ə.buˈni/ /ə.βuˈni/ aboneix aboneixen aboneixes aboneixi aboneixin aboneixis aboneixo abonesc abonesqui abonesquin abonesquis abonia abonida abonides abonien abonies aboniguem abonigueu abonim abonint abonir abonira aboniran abonirem aboniren abonires abonireu aboniria abonirien aboniries abonirà aboniràs aboniré aboniríem aboniríeu abonisc abonisca abonisquen abonisques abonissen abonisses abonissin abonissis abonit abonits aboniu abonix abonixen abonixes abonixo aboní aboníem aboníeu abonírem aboníreu abonís aboníssem abonísseu aboníssim aboníssiu bal n-occ occ sept val v
abbonire

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonyeg abonyega abonyegada abonyegades abonyegam abonyegant abonyegar abonyegara abonyegaran abonyegarem abonyegaren abonyegares abonyegareu abonyegaria abonyegarien abonyegaries abonyegarà abonyegaràs abonyegaré abonyegaríem abonyegaríeu abonyegassen abonyegasses abonyegassin abonyegassis abonyegat abonyegats abonyegau abonyegava abonyegaven abonyegaves abonyego abonyegue abonyeguem abonyeguen abonyegues abonyeguessen abonyeguesses abonyeguessin abonyeguessis abonyegueu abonyegui abonyeguin abonyeguis abonyegués abonyeguéssem abonyeguésseu abonyeguéssim abonyeguéssiu abonyeguí abonyegà abonyegàrem abonyegàreu abonyegàs abonyegàssem abonyegàsseu abonyegàssim abonyegàssiu abonyegàvem abonyegàveu bal bal (1) occ sept val v
acciaccare

abordar /a.boɾˈðaɾ/ /a.βorˈða/ /a.βoɾˈða/ /ə.boɾˈða/ /ə.burˈða/ /ə.βurˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abord aborda abordada abordades abordam abordant abordar abordara abordaran abordarem abordaren abordares abordareu abordaria abordarien abordaries abordarà abordaràs abordaré abordaríem abordaríeu abordassen abordasses abordassin abordassis abordat abordats abordau abordava abordaven abordaves aborde abordem aborden abordes abordessen abordesses abordessin abordessis abordeu abordi abordin abordis abordo abordà abordàrem abordàreu abordàs abordàssem abordàsseu abordàssim abordàssiu abordàvem abordàveu abordés abordéssem abordésseu abordéssim abordéssiu abordí alg bal bal (1) occ sept val v
abbordare
(nàutica) Arrimar-se una embarcació a una altra, generalment per envestir-se.
approdare
Arribar la nau a terra.
assalire
Escometre amb ímpetu i fúria.
aissare
(balear) Aquissar.

aborrallonament /a.bo.ra.ʎo.naˈment/ /a.βo.ra.ʎo.naˈmen/ /ə.bo.rə.ʎo.nəˈment/ /ə.bu.rə.ʎu.nəˈmen/ /ə.βu.rə.ʎu.nəˈmen/ n masc
pilling

abrasar /a.bɾaˈzaɾ/ /a.βɾaˈza/ /ə.βɾəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrasa abrasada abrasades abrasam abrasant abrasar abrasara abrasaran abrasarem abrasaren abrasares abrasareu abrasaria abrasarien abrasaries abrasarà abrasaràs abrasaré abrasaríem abrasaríeu abrasassen abrasasses abrasassin abrasassis abrasat abrasats abrasau abrasava abrasaven abrasaves abrase abrasem abrasen abrases abrasessen abrasesses abrasessin abrasessis abraseu abrasi abrasin abrasis abraso abrasà abrasàrem abrasàreu abrasàs abrasàssem abrasàsseu abrasàssim abrasàssiu abrasàvem abrasàveu abrasés abraséssem abrasésseu abraséssim abraséssiu abrasí abràs bal bal (1) occ sept val v
abbruciare
Cremar, reduir a brasa alguna cosa.
inaridire
Assecar, marcir les plantes l'excessiu calor o fred.

abrasivitat n fem
abrasività

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
abbraccio

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abbracciare
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreujadament /a.bɾewˌd͡ʒa.ðaˈment/ /a.βɾewˌd͡ʒa.ðaˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈment/ /ə.βɾəwˌʒa.ðəˈmen/ adv
abbreviatamente

abreujar /a.bɾewˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾewˈd͡ʒa/ /ə.βɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abreuge abreugem abreugen abreuges abreugessen abreugesses abreugessin abreugessis abreugeu abreugi abreugin abreugis abreugés abreugéssem abreugésseu abreugéssim abreugéssiu abreugí abreuig abreuja abreujada abreujades abreujam abreujant abreujar abreujara abreujaran abreujarem abreujaren abreujares abreujareu abreujaria abreujarien abreujaries abreujarà abreujaràs abreujaré abreujaríem abreujaríeu abreujassen abreujasses abreujassin abreujassis abreujat abreujats abreujau abreujava abreujaven abreujaves abreujo abreujà abreujàrem abreujàreu abreujàs abreujàssem abreujàsseu abreujàssim abreujàssiu abreujàvem abreujàveu bal bal (1) occ sept val v
abbreviare

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
abbreviazione

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
abbreviatura abbreviazione
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
cappotto
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.
riparo
Aixopluc, ajuda, protecció.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrig abriga abrigada abrigades abrigam abrigant abrigar abrigara abrigaran abrigarem abrigaren abrigares abrigareu abrigaria abrigarien abrigaries abrigarà abrigaràs abrigaré abrigaríem abrigaríeu abrigassen abrigasses abrigassin abrigassis abrigat abrigats abrigau abrigava abrigaven abrigaves abrigo abrigue abriguem abriguen abrigues abriguessen abriguesses abriguessin abriguessis abrigueu abrigui abriguin abriguis abrigués abriguéssem abriguésseu abriguéssim abriguéssiu abriguí abrigà abrigàrem abrigàreu abrigàs abrigàssem abrigàsseu abrigàssim abrigàssiu abrigàvem abrigàveu alg bal bal (1) occ sept val v
riparare
Resguardar del fred.
difendere
Auxiliar, emparar, patrocinar.
ricoprire
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
aprile
Quart mes de l'any.

abrilenc /a.bɾiˈɫeŋk/ /a.βɾiˈɫeŋ/ /ə.bɾiˈɫəŋk/ /ə.bɾiˈɫɛŋk/ /ə.βɾiˈɫɛŋ/ adj masc
aprilino

abrillantar /a.bɾi.ʎanˈtaɾ/ /a.βɾi.ʎanˈta/ /ə.βɾi.ʎənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrillant abrillanta abrillantada abrillantades abrillantam abrillantant abrillantar abrillantara abrillantaran abrillantarem abrillantaren abrillantares abrillantareu abrillantaria abrillantarien abrillantaries abrillantarà abrillantaràs abrillantaré abrillantaríem abrillantaríeu abrillantassen abrillantasses abrillantassin abrillantassis abrillantat abrillantats abrillantau abrillantava abrillantaven abrillantaves abrillante abrillantem abrillanten abrillantes abrillantessen abrillantesses abrillantessin abrillantessis abrillanteu abrillanti abrillantin abrillantis abrillanto abrillantà abrillantàrem abrillantàreu abrillantàs abrillantàssem abrillantàsseu abrillantàssim abrillantàssiu abrillantàvem abrillantàveu abrillantés abrillantéssem abrillantésseu abrillantéssim abrillantéssiu abrillantí bal bal (1) occ sept val v
brillantare

abrivadament /a.bɾiˌva.ðaˈment/ /a.βɾiˌβa.ðaˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈment/ /ə.βɾiˌβa.ðəˈmen/ adv
coraggiosamente

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
abrogazione

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrog abroga abrogada abrogades abrogam abrogant abrogar abrogara abrogaran abrogarem abrogaren abrogares abrogareu abrogaria abrogarien abrogaries abrogarà abrogaràs abrogaré abrogaríem abrogaríeu abrogassen abrogasses abrogassin abrogassis abrogat abrogats abrogau abrogava abrogaven abrogaves abrogo abrogue abroguem abroguen abrogues abroguessen abroguesses abroguessin abroguessis abrogueu abrogui abroguin abroguis abrogués abroguéssem abroguésseu abroguéssim abroguéssiu abroguí abrogà abrogàrem abrogàreu abrogàs abrogàssem abrogàsseu abrogàssim abrogàssiu abrogàvem abrogàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abrogare

abromar-se /a.bɾoˈmaɾ.se/ /ə.bɾoˈmaɾ.sə/ /ə.bɾu.mərˈsə/ /ə.βɾuˈmar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrom abroma abromada abromades abromam abromant abromar abromara abromaran abromarem abromaren abromares abromareu abromaria abromarien abromaries abromarà abromaràs abromaré abromaríem abromaríeu abromassen abromasses abromassin abromassis abromat abromats abromau abromava abromaven abromaves abrome abromem abromen abromes abromessen abromesses abromessin abromessis abromeu abromi abromin abromis abromo abromà abromàrem abromàreu abromàs abromàssem abromàsseu abromàssim abromàssiu abromàvem abromàveu abromés abroméssem abromésseu abroméssim abroméssiu abromí alg bal bal (1) occ sept val v
intarlare
Omplir-se de broma les naus.

abruptament /aˌbɾup.taˈment/ /aˌβɾup.taˈmen/ /əˌbɾup.təˈmen/ /əˌbɾup.təˈment/ /əˌβɾup.təˈmen/ adv
bruscamente

abrusar /a.bɾuˈzaɾ/ /a.βɾuˈza/ /ə.βɾuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrusa abrusada abrusades abrusam abrusant abrusar abrusara abrusaran abrusarem abrusaren abrusares abrusareu abrusaria abrusarien abrusaries abrusarà abrusaràs abrusaré abrusaríem abrusaríeu abrusassen abrusasses abrusassin abrusassis abrusat abrusats abrusau abrusava abrusaven abrusaves abruse abrusem abrusen abruses abrusessen abrusesses abrusessin abrusessis abruseu abrusi abrusin abrusis abruso abrusà abrusàrem abrusàreu abrusàs abrusàssem abrusàsseu abrusàssim abrusàssiu abrusàvem abrusàveu abrusés abruséssem abrusésseu abruséssim abruséssiu abrusí abrús bal bal (1) occ sept val v
abbrustolire
Escalfar amb excés, com l'ardor del sol a l'estiu.
riardere
(pronominal) Cremar-se, rebre una calor excessiva.

abscindir /ap.sinˈdi/ /ap.sinˈdiɾ/ /əp.sinˈdi/ abscindeix abscindeixen abscindeixes abscindeixi abscindeixin abscindeixis abscindeixo abscindesc abscindesqui abscindesquin abscindesquis abscindia abscindida abscindides abscindien abscindies abscindiguem abscindigueu abscindim abscindint abscindir abscindira abscindiran abscindirem abscindiren abscindires abscindireu abscindiria abscindirien abscindiries abscindirà abscindiràs abscindiré abscindiríem abscindiríeu abscindisc abscindisca abscindisquen abscindisques abscindissen abscindisses abscindissin abscindissis abscindit abscindits abscindiu abscindix abscindixen abscindixes abscindixo abscindí abscindíem abscindíeu abscindírem abscindíreu abscindís abscindíssem abscindísseu abscindíssim abscindíssiu bal n-occ occ sept val v
redurre

abscisió /ap.si.ziˈo/ /əp.si.ziˈo/ n fem
abscissione

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
assente distratto
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
assenzio

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. absent absenta absentada absentades absentam absentant absentar absentara absentaran absentarem absentaren absentares absentareu absentaria absentarien absentaries absentarà absentaràs absentaré absentaríem absentaríeu absentassen absentasses absentassin absentassis absentat absentats absentau absentava absentaven absentaves absente absentem absenten absentes absentessen absentesses absentessin absentessis absenteu absenti absentin absentis absento absentà absentàrem absentàreu absentàs absentàssem absentàsseu absentàssim absentàssiu absentàvem absentàveu absentés absentéssem absentésseu absentéssim absentéssiu absentí alg bal bal (1) occ sept val v
assentare

absis n masc
abside

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ absol absolc absoldran absoldre absoldrem absoldreu absoldria absoldrien absoldries absoldrà absoldràs absoldré absoldríem absoldríeu absoleia absoleien absoleies absolem absolen absolent absolessen absolesses absoleu absoleva absoleven absoleves absolga absolgam absolgau absolgo absolgos absolguda absolgudes absolguem absolguen absolguent absolguera absolgueren absolgueres absolgues absolguessa absolguessen absolguesses absolguessin absolguessis absolgueu absolgui absolguin absolguis absolgut absolguts absolgué absolguérem absolguéreu absolgués absolguéssem absolguésseu absolguéssim absolguéssiu absolguéssom absolguéssou absolguí absoli absolia absolien absolies absolin absolis absoliva absoliven absolives absols absolt absolta absoltes absolts absolèiem absolèieu absolèvem absolèveu absolèvom absolèvou absolés absoléssem absolésseu absolíem absolíeu absolívem absolíveu absolívom absolívou alg bal centr eiv n-occ occ v.cent val v
assolvere
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.
Donar per lliure al reu contra qui s'havia entaulat una demanda civil o criminal.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
assoluto

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
assolutamente

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
assorbire
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ abstèmia adj masc
astemio
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
astemio
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstergir /aps.terˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒiɾ/ /əps.tərˈʒi/ abstergeix abstergeixen abstergeixes abstergeixi abstergeixin abstergeixis abstergeixo abstergesc abstergesqui abstergesquin abstergesquis abstergia abstergida abstergides abstergien abstergies abstergiguem abstergigueu abstergim abstergint abstergir abstergira abstergiran abstergirem abstergiren abstergires abstergireu abstergiria abstergirien abstergiries abstergirà abstergiràs abstergiré abstergiríem abstergiríeu abstergisc abstergisca abstergisquen abstergisques abstergissen abstergisses abstergissin abstergissis abstergit abstergits abstergiu abstergix abstergixen abstergixes abstergixo abstergí abstergíem abstergíeu abstergírem abstergíreu abstergís abstergíssem abstergísseu abstergíssim abstergíssiu bal n-occ occ sept val v
astergere

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
astrazione

abstractament /apsˌtɾak.taˈmen/ /apsˌtɾak.taˈment/ /əpsˌtɾak.təˈmen/ /əpsˌtɾak.təˈment/ adv
astrattamente

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
astratto

abstreure /apsˈtɾew.ɾe/ /əpsˈtɾɛw.ɾə/ abstragueren abstragueres abstraguessen abstraguesses abstraguessin abstraguessis abstragué abstraguérem abstraguéreu abstragués abstraguéssem abstraguésseu abstraguéssim abstraguéssiu abstraguí abstraiem abstraient abstraieu abstrauran abstraurem abstraureu abstrauria abstraurien abstrauries abstraurà abstrauràs abstrauré abstrauríem abstrauríeu abstrec abstrega abstreguem abstreguen abstregues abstregueu abstregui abstreguin abstreguis abstreia abstreien abstreies abstreim abstreis abstret abstreta abstretes abstrets abstreu abstreuen abstreure abstreus abstrèiem abstrèieu bal v
astrarre concentrarsi
Considerar en una cosa un atribut o una propietat sense atendre els altres atributs o propietats que té.

abstrusament /apsˌtɾu.zaˈmen/ /apsˌtɾu.zaˈment/ /əpsˌtɾu.zəˈmen/ /əpsˌtɾu.zəˈment/ adv
astrusamente

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
assurdamente

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
assenza

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
abbondante

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
abbondantemente

abundar /a.bunˈdaɾ/ /a.βunˈda/ /ə.βunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abund abunda abundada abundades abundam abundant abundar abundara abundaran abundarem abundaren abundares abundareu abundaria abundarien abundaries abundarà abundaràs abundaré abundaríem abundaríeu abundassen abundasses abundassin abundassis abundat abundats abundau abundava abundaven abundaves abunde abundem abunden abundes abundessen abundesses abundessin abundessis abundeu abundi abundin abundis abundo abundà abundàrem abundàreu abundàs abundàssem abundàsseu abundàssim abundàssiu abundàvem abundàveu abundés abundéssem abundésseu abundéssim abundéssiu abundí alg bal bal (1) occ sept val v
abbondare

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
abbondanza

aburgesar /a.buɾ.d͡ʒeˈzaɾ/ /a.βur.d͡ʒeˈza/ /a.βuɾ.d͡ʒeˈza/ /ə.βur.ʒəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aburgesa aburgesada aburgesades aburgesam aburgesant aburgesar aburgesara aburgesaran aburgesarem aburgesaren aburgesares aburgesareu aburgesaria aburgesarien aburgesaries aburgesarà aburgesaràs aburgesaré aburgesaríem aburgesaríeu aburgesassen aburgesasses aburgesassin aburgesassis aburgesat aburgesats aburgesau aburgesava aburgesaven aburgesaves aburgese aburgesem aburgesen aburgeses aburgesessen aburgesesses aburgesessin aburgesessis aburgeseu aburgesi aburgesin aburgesis aburgeso aburgesà aburgesàrem aburgesàreu aburgesàs aburgesàssem aburgesàsseu aburgesàssim aburgesàssiu aburgesàvem aburgesàveu aburgesés aburgeséssem aburgesésseu aburgeséssim aburgeséssiu aburgesí aburgès bal bal (1) occ sept val v
imborghesire

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abusa abusada abusades abusam abusant abusar abusara abusaran abusarem abusaren abusares abusareu abusaria abusarien abusaries abusarà abusaràs abusaré abusaríem abusaríeu abusassen abusasses abusassin abusassis abusat abusats abusau abusava abusaven abusaves abuse abusem abusen abuses abusessen abusesses abusessin abusessis abuseu abusi abusin abusis abuso abusà abusàrem abusàreu abusàs abusàssem abusàsseu abusàssim abusàssiu abusàvem abusàveu abusés abuséssem abusésseu abuséssim abuséssiu abusí abús alg bal bal (1) occ sept val v
abusare

abusivament /a.buˌzi.vaˈment/ /a.βuˌzi.βaˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈment/ /ə.βuˌzi.βəˈmen/ adv
abusivamente

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
abulia

abús /aˈbus/ n masc
abuso

acabalar /a.ka.baˈɫaɾ/ /a.ka.βaˈɫa/ /ə.kə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acabal acabala acabalada acabalades acabalam acabalant acabalar acabalara acabalaran acabalarem acabalaren acabalares acabalareu acabalaria acabalarien acabalaries acabalarà acabalaràs acabalaré acabalaríem acabalaríeu acabalassen acabalasses acabalassin acabalassis acabalat acabalats acabalau acabalava acabalaven acabalaves acabale acabalem acabalen acabales acabalessen acabalesses acabalessin acabalessis acabaleu acabali acabalin acabalis acabalo acabalà acabalàrem acabalàreu acabalàs acabalàssem acabalàsseu acabalàssim acabalàssiu acabalàvem acabalàveu acabalés acabaléssem acabalésseu acabaléssim acabaléssiu acabalí bal bal (1) occ sept val v
tesoreggiare

acabament /a.ka.baˈment/ /a.ka.βaˈmen/ /ə.kə.bəˈmen/ /ə.kə.bəˈment/ n masc
fine
Part final d'una cosa.
finitura
Part final del procés de fabricació en què es treballen els detalls o l'aspecte de l'objecte.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
finire

acabat /a.kaˈbat/ adj masc
perfetto
Perfet, complet.
Espatllat, malparat o en mala disposició.

acabat /a.kaˈbat/ n masc
finitura
Perfeccionament final d'una obra.

acabdillar /a.kab.diˈʎa/ /a.kab.diˈʎaɾ/ /ə.kəb.diˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acabdill acabdilla acabdillada acabdillades acabdillam acabdillant acabdillar acabdillara acabdillaran acabdillarem acabdillaren acabdillares acabdillareu acabdillaria acabdillarien acabdillaries acabdillarà acabdillaràs acabdillaré acabdillaríem acabdillaríeu acabdillassen acabdillasses acabdillassin acabdillassis acabdillat acabdillats acabdillau acabdillava acabdillaven acabdillaves acabdille acabdillem acabdillen acabdilles acabdillessen acabdillesses acabdillessin acabdillessis acabdilleu acabdilli acabdillin acabdillis acabdillo acabdillà acabdillàrem acabdillàreu acabdillàs acabdillàssem acabdillàsseu acabdillàssim acabdillàssiu acabdillàvem acabdillàveu acabdillés acabdilléssem acabdillésseu acabdilléssim acabdilléssiu acabdillí bal bal (1) occ sept val v
capeggiare

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
accademia
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
scuola accademia
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
accademicamente

acaloradament /a.ka.ɫoˌɾa.ðaˈmen/ /a.ka.ɫoˌɾa.ðaˈment/ /ə.kə.ɫoˌɾa.ðəˈment/ /ə.kə.ɫuˌɾa.ðəˈmen/ adv
accaloratamente

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acalor acalora acalorada acalorades acaloram acalorant acalorar acalorara acaloraran acalorarem acaloraren acalorares acalorareu acaloraria acalorarien acaloraries acalorarà acaloraràs acaloraré acaloraríem acaloraríeu acalorassen acalorasses acalorassin acalorassis acalorat acalorats acalorau acalorava acaloraven acaloraves acalore acalorem acaloren acalores acaloressen acaloresses acaloressin acaloressis acaloreu acalori acalorin acaloris acaloro acalorà acaloràrem acaloràreu acaloràs acaloràssem acaloràsseu acaloràssim acaloràssiu acaloràvem acaloràveu acalorés acaloréssem acalorésseu acaloréssim acaloréssiu acalorí bal bal (1) occ sept val v
riscaldare
Fer o donar calor.
affrettare
Excitar, exaltar.
accendersi
(pronominal) Encendre's, aclaparar-se per un excés de treball o exercici.
riscaldarsi
(pronominal) Enardir-se en la conversa o disputa.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamp acampa acampada acampades acampam acampant acampar acampara acamparan acamparem acamparen acampares acampareu acamparia acamparien acamparies acamparà acamparàs acamparé acamparíem acamparíeu acampassen acampasses acampassin acampassis acampat acampats acampau acampava acampaven acampaves acampe acampem acampen acampes acampessen acampesses acampessin acampessis acampeu acampi acampin acampis acampo acampà acampàrem acampàreu acampàs acampàssem acampàsseu acampàssim acampàssiu acampàvem acampàveu acampés acampéssem acampésseu acampéssim acampéssiu acampí alg bal bal (1) occ sept val v
accampare campeggiare

acanalar /a.ka.naˈɫa/ /a.ka.naˈɫaɾ/ /ə.kə.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanal acanala acanalada acanalades acanalam acanalant acanalar acanalara acanalaran acanalarem acanalaren acanalares acanalareu acanalaria acanalarien acanalaries acanalarà acanalaràs acanalaré acanalaríem acanalaríeu acanalassen acanalasses acanalassin acanalassis acanalat acanalats acanalau acanalava acanalaven acanalaves acanale acanalem acanalen acanales acanalessen acanalesses acanalessin acanalessis acanaleu acanali acanalin acanalis acanalo acanalà acanalàrem acanalàreu acanalàs acanalàssem acanalàsseu acanalàssim acanalàssiu acanalàvem acanalàveu acanalés acanaléssem acanalésseu acanaléssim acanaléssiu acanalí bal bal (1) occ sept val v
scanalare
Fer solcs o canals.

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acan acana acanada acanades acanam acanant acanar acanara acanaran acanarem acanaren acanares acanareu acanaria acanarien acanaries acanarà acanaràs acanaré acanaríem acanaríeu acanassen acanasses acanassin acanassis acanat acanats acanau acanava acanaven acanaves acane acanem acanen acanes acanessen acanesses acanessin acanessis acaneu acani acanin acanis acano acanà acanàrem acanàreu acanàs acanàssem acanàsseu acanàssim acanàssiu acanàvem acanàveu acanés acanéssem acanésseu acanéssim acanéssiu acaní bal bal (1) occ sept val v
misurare

acanonar /a.ka.noˈna/ /a.ka.noˈnaɾ/ /ə.kə.noˈna/ /ə.kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanon acanona acanonada acanonades acanonam acanonant acanonar acanonara acanonaran acanonarem acanonaren acanonares acanonareu acanonaria acanonarien acanonaries acanonarà acanonaràs acanonaré acanonaríem acanonaríeu acanonassen acanonasses acanonassin acanonassis acanonat acanonats acanonau acanonava acanonaven acanonaves acanone acanonem acanonen acanones acanonessen acanonesses acanonessin acanonessis acanoneu acanoni acanonin acanonis acanono acanonà acanonàrem acanonàreu acanonàs acanonàssem acanonàsseu acanonàssim acanonàssiu acanonàvem acanonàveu acanonés acanonéssem acanonésseu acanonéssim acanonéssiu acanoní bal bal (1) occ sept val v
incanalare

acantonar /a.kan.toˈna/ /a.kan.toˈnaɾ/ /ə.kən.toˈna/ /ə.kən.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanton acantona acantonada acantonades acantonam acantonant acantonar acantonara acantonaran acantonarem acantonaren acantonares acantonareu acantonaria acantonarien acantonaries acantonarà acantonaràs acantonaré acantonaríem acantonaríeu acantonassen acantonasses acantonassin acantonassis acantonat acantonats acantonau acantonava acantonaven acantonaves acantone acantonem acantonen acantones acantonessen acantonesses acantonessin acantonessis acantoneu acantoni acantonin acantonis acantono acantonà acantonàrem acantonàreu acantonàs acantonàssem acantonàsseu acantonàssim acantonàssiu acantonàvem acantonàveu acantonés acantonéssem acantonésseu acantonéssim acantonéssiu acantoní bal bal (1) occ sept val v
accantonare

acanyar-se /a.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kə.ɲəɾˈsə/ /ə.kəˈɲar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acany acanya acanyada acanyades acanyam acanyant acanyar acanyara acanyaran acanyarem acanyaren acanyares acanyareu acanyaria acanyarien acanyaries acanyarà acanyaràs acanyaré acanyaríem acanyaríeu acanyassen acanyasses acanyassin acanyassis acanyat acanyats acanyau acanyava acanyaven acanyaves acanye acanyem acanyen acanyes acanyessen acanyesses acanyessin acanyessis acanyeu acanyi acanyin acanyis acanyo acanyà acanyàrem acanyàreu acanyàs acanyàssem acanyàsseu acanyàssim acanyàssiu acanyàvem acanyàveu acanyés acanyéssem acanyésseu acanyéssim acanyéssiu acanyí bal bal (1) occ sept val v
dimagrarsi

acaparar /a.ka.paˈɾa/ /a.ka.paˈɾaɾ/ /ə.kə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acapar acapara acaparada acaparades acaparam acaparant acaparar acaparara acapararan acapararem acapararen acaparares acaparareu acapararia acapararien acapararies acapararà acapararàs acapararé acapararíem acapararíeu acaparassen acaparasses acaparassin acaparassis acaparat acaparats acaparau acaparava acaparaven acaparaves acapare acaparem acaparen acapares acaparessen acaparesses acaparessin acaparessis acapareu acapari acaparin acaparis acaparo acaparà acaparàrem acaparàreu acaparàs acaparàssem acaparàsseu acaparàssim acaparàssiu acaparàvem acaparàveu acaparés acaparéssem acaparésseu acaparéssim acaparéssiu acaparí alg bal bal (1) occ sept val v
accaparrare

acaramel·lar /a.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /a.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /a.ka.ɾa.meˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaramel acaramel·la acaramel·lada acaramel·lades acaramel·lam acaramel·lant acaramel·lar acaramel·lara acaramel·laran acaramel·larem acaramel·laren acaramel·lares acaramel·lareu acaramel·laria acaramel·larien acaramel·laries acaramel·larà acaramel·laràs acaramel·laré acaramel·laríem acaramel·laríeu acaramel·lassen acaramel·lasses acaramel·lassin acaramel·lassis acaramel·lat acaramel·lats acaramel·lau acaramel·lava acaramel·laven acaramel·laves acaramel·le acaramel·lem acaramel·len acaramel·les acaramel·lessen acaramel·lesses acaramel·lessin acaramel·lessis acaramel·leu acaramel·li acaramel·lin acaramel·lis acaramel·lo acaramel·là acaramel·làrem acaramel·làreu acaramel·làs acaramel·làssem acaramel·làsseu acaramel·làssim acaramel·làssiu acaramel·làvem acaramel·làveu acaramel·lés acaramel·léssem acaramel·lésseu acaramel·léssim acaramel·léssiu acaramel·lí bal bal (1) occ sept val v
caramellare

acarar /a.kaˈɾa/ /a.kaˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acar acara acarada acarades acaram acarant acarar acarara acararan acararem acararen acarares acarareu acararia acararien acararies acararà acararàs acararé acararíem acararíeu acarassen acarasses acarassin acarassis acarat acarats acarau acarava acaraven acaraves acare acarem acaren acares acaressen acaresses acaressin acaressis acareu acari acarin acaris acaro acarà acaràrem acaràreu acaràs acaràssem acaràsseu acaràssim acaràssiu acaràvem acaràveu acarés acaréssem acarésseu acaréssim acaréssiu acarí bal bal (1) occ sept val v
confrontare
Confrontar unes persones amb unes altres amb el fi d'esbrinar la veritat.
Confrontar una cosa amb una altra.

acarcanyar-se /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acarcanya acarcanyada acarcanyades acarcanyant acarcanyar acarcanyara acarcanyaran acarcanyarem acarcanyaren acarcanyares acarcanyareu acarcanyaria acarcanyarien acarcanyaries acarcanyarà acarcanyaràs acarcanyaré acarcanyaríem acarcanyaríeu acarcanyassen acarcanyasses acarcanyat acarcanyats acarcanyava acarcanyaven acarcanyaves acarcanye acarcanyem acarcanyen acarcanyes acarcanyessen acarcanyesses acarcanyessin acarcanyessis acarcanyeu acarcanyi acarcanyin acarcanyis acarcanyo acarcanyà acarcanyàrem acarcanyàreu acarcanyàssem acarcanyàsseu acarcanyàvem acarcanyàveu acarcanyés acarcanyéssem acarcanyésseu acarcanyéssim acarcanyéssiu acarcanyí occ sept val val (1) v
rimpiere

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
accarezzare
Fer carícies, tractar amb afecte.
Passar els dits suaument per una superfície.

acastellanar /a.kas.te.ʎaˈna/ /a.kas.te.ʎaˈnaɾ/ /ə.kəs.tə.ʎəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acastellan acastellana acastellanada acastellanades acastellanam acastellanant acastellanar acastellanara acastellanaran acastellanarem acastellanaren acastellanares acastellanareu acastellanaria acastellanarien acastellanaries acastellanarà acastellanaràs acastellanaré acastellanaríem acastellanaríeu acastellanassen acastellanasses acastellanassin acastellanassis acastellanat acastellanats acastellanau acastellanava acastellanaven acastellanaves acastellane acastellanem acastellanen acastellanes acastellanessen acastellanesses acastellanessin acastellanessis acastellaneu acastellani acastellanin acastellanis acastellano acastellanà acastellanàrem acastellanàreu acastellanàs acastellanàssem acastellanàsseu acastellanàssim acastellanàssiu acastellanàvem acastellanàveu acastellanés acastellanéssem acastellanésseu acastellanéssim acastellanéssiu acastellaní bal bal (1) occ sept val v
castiglianizzare

acastellar /a.kas.teˈʎa/ /a.kas.teˈʎaɾ/ /ə.kəs.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acastell acastella acastellada acastellades acastellam acastellant acastellar acastellara acastellaran acastellarem acastellaren acastellares acastellareu acastellaria acastellarien acastellaries acastellarà acastellaràs acastellaré acastellaríem acastellaríeu acastellassen acastellasses acastellassin acastellassis acastellat acastellats acastellau acastellava acastellaven acastellaves acastelle acastellem acastellen acastelles acastellessen acastellesses acastellessin acastellessis acastelleu acastelli acastellin acastellis acastello acastellà acastellàrem acastellàreu acastellàs acastellàssem acastellàsseu acastellàssim acastellàssiu acastellàvem acastellàveu acastellés acastelléssem acastellésseu acastelléssim acastelléssiu acastellí bal bal (1) occ sept val v
accatastare

acatar /a.kaˈta/ /a.kaˈtaɾ/ /ə.kəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acat acata acatada acatades acatam acatant acatar acatara acataran acatarem acataren acatares acatareu acataria acatarien acataries acatarà acataràs acataré acataríem acataríeu acatassen acatasses acatassin acatassis acatat acatats acatau acatava acataven acataves acate acatem acaten acates acatessen acatesses acatessin acatessis acateu acati acatin acatis acato acatà acatàrem acatàreu acatàs acatàssem acatàsseu acatàssim acatàssiu acatàvem acatàveu acatés acatéssem acatésseu acatéssim acatéssiu acatí alg bal bal (1) occ sept val v
rispettare

acatarrar-se /a.ka.taˈraɾ.se/ /ə.kə.tə.rəɾˈsə/ /ə.kə.təˈrar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acatarr acatarra acatarrada acatarrades acatarram acatarrant acatarrar acatarrara acatarraran acatarrarem acatarraren acatarrares acatarrareu acatarraria acatarrarien acatarraries acatarrarà acatarraràs acatarraré acatarraríem acatarraríeu acatarrassen acatarrasses acatarrassin acatarrassis acatarrat acatarrats acatarrau acatarrava acatarraven acatarraves acatarre acatarrem acatarren acatarres acatarressen acatarresses acatarressin acatarressis acatarreu acatarri acatarrin acatarris acatarro acatarrà acatarràrem acatarràreu acatarràs acatarràssem acatarràsseu acatarràssim acatarràssiu acatarràvem acatarràveu acatarrés acatarréssem acatarrésseu acatarréssim acatarréssiu acatarrí alg bal bal (1) occ sept val v
raffreddarsi

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ accedeix accedeixen accedeixes accedeixi accedeixin accedeixis accedeixo accedesc accedesqui accedesquin accedesquis accedia accedida accedides accedien accedies accediguem accedigueu accedim accedint accedir accedira accediran accedirem accediren accedires accedireu accediria accedirien accediries accedirà accediràs accediré accediríem accediríeu accedisc accedisca accedisquen accedisques accedissen accedisses accedissin accedissis accedit accedits accediu accedix accedixen accedixes accedixo accedí accedíem accedíeu accedírem accedíreu accedís accedíssem accedísseu accedíssim accedíssiu bal n-occ occ sept val v
accedere
Tenir accés a un lloc, una situació.
Concedir, donar el consentiment.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
accelerazione
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

acceleradament /ak.se.ɫeˌɾa.ðaˈmen/ /ak.se.ɫeˌɾa.ðaˈment/ /ək.sə.ɫəˌɾa.ðəˈmen/ /ək.sə.ɫəˌɾa.ðəˈment/ adv
acceleratamente

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
affrettare accelerare
Fer amb promptitud, més ràpid.
accelerare
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
accento
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuadament /ak.sen.tuˌa.ðaˈmen/ /ak.sen.tuˌa.ðaˈment/ /ək.sən.tuˌa.ðəˈmen/ /ək.sən.tuˌa.ðəˈment/ adv
accentuatamente

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accentua accentuada accentuades accentuam accentuant accentuar accentuara accentuaran accentuarem accentuaren accentuares accentuareu accentuaria accentuarien accentuaries accentuarà accentuaràs accentuaré accentuaríem accentuaríeu accentuassen accentuasses accentuassin accentuassis accentuat accentuats accentuau accentuava accentuaven accentuaves accentue accentuem accentuen accentues accentuessen accentuesses accentuessin accentuessis accentueu accentuo accentuu accentuà accentuàrem accentuàreu accentuàs accentuàssem accentuàsseu accentuàssim accentuàssiu accentuàvem accentuàveu accentués accentuéssem accentuésseu accentuéssim accentuéssiu accentuí accentuï accentuïn accentuïs alg bal bal (1) occ sept val v
accentuare
Donar o prendre més importància.
accentare accentuare
Posar un accent gràfic o titlla.

accepció /ak.sep.siˈo/ n fem
accezione

acceptablement /ak.sepˌta.bɫeˈment/ /ak.sepˌta.βɫeˈmen/ /ak.sepˌtab.bɫeˈmen/ /ək.səpˌta.βɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈment/ adv
accettabilmente

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
accetazione accettazione

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
accetare accettare
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.
accetare
Obligar-se per escrit a pagar una lletra de canvi.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
accessibilità
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accessió n fem
accessione

accessòriament /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈmen/ /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈment/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈmen/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈment/ adv
accessoriamente

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
incidente accidente
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
accidentalmente

accidentar /ak.si.ðenˈta/ /ak.si.ðenˈtaɾ/ /ək.si.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accident accidenta accidentada accidentades accidentam accidentant accidentar accidentara accidentaran accidentarem accidentaren accidentares accidentareu accidentaria accidentarien accidentaries accidentarà accidentaràs accidentaré accidentaríem accidentaríeu accidentassen accidentasses accidentassin accidentassis accidentat accidentats accidentau accidentava accidentaven accidentaves accidente accidentem accidenten accidentes accidentessen accidentesses accidentessin accidentessis accidenteu accidenti accidentin accidentis accidento accidentà accidentàrem accidentàreu accidentàs accidentàssem accidentàsseu accidentàssim accidentàssiu accidentàvem accidentàveu accidentés accidentéssem accidentésseu accidentéssim accidentéssiu accidentí bal bal (1) occ sept val v
infortunarsi
(pronominal) Ser escomès d'un accident.

accionar /ak.si.oˈna/ /ak.si.oˈnaɾ/ /ək.si.oˈna/ /ək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accion acciona accionada accionades accionam accionant accionar accionara accionaran accionarem accionaren accionares accionareu accionaria accionarien accionaries accionarà accionaràs accionaré accionaríem accionaríeu accionassen accionasses accionassin accionassis accionat accionats accionau accionava accionaven accionaves accione accionem accionen acciones accionessen accionesses accionessin accionessis accioneu accioni accionin accionis acciono accionà accionàrem accionàreu accionàs accionàssem accionàsseu accionàssim accionàssiu accionàvem accionàveu accionés accionéssem accionésseu accionéssim accionéssiu accioní alg bal bal (1) occ sept val v
azionare
Posar en funcionament un mecanisme.
gesticolare
(retòrica) Acompanyar amb accions tots els moviments del cos i allò que es diu per donar més expressivitat.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
azione
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

accés /akˈses/ n masc
accesso
Zona que permet entrar a un lloc.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
accidia
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acensar /a.senˈsa/ /a.senˈsaɾ/ /ə.sənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acens acensa acensada acensades acensam acensant acensar acensara acensaran acensarem acensaren acensares acensareu acensaria acensarien acensaries acensarà acensaràs acensaré acensaríem acensaríeu acensassen acensasses acensassin acensassis acensat acensats acensau acensava acensaven acensaves acense acensem acensen acenses acensessen acensesses acensessin acensessis acenseu acensi acensin acensis acenso acensà acensàrem acensàreu acensàs acensàssem acensàsseu acensàssim acensàssiu acensàvem acensàveu acensés acenséssem acensésseu acenséssim acenséssiu acensí alg bal bal (1) occ sept val v
accensare

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
acciaio

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acer acera acerada acerades aceram acerant acerar acerara aceraran acerarem aceraren acerares acerareu aceraria acerarien aceraries acerarà aceraràs aceraré aceraríem aceraríeu acerassen acerasses acerassin acerassis acerat acerats acerau acerava aceraven aceraves acere acerem aceren aceres aceressen aceresses aceressin aceressis acereu aceri acerin aceris acero acerà aceràrem aceràreu aceràs aceràssem aceràsseu aceràssim aceràssiu aceràvem aceràveu acerés aceréssem acerésseu aceréssim aceréssiu acerí alg bal bal (1) occ sept val v
attaccare
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.
gettar
Barrejar pols d'acer amb l'aigua o un altre líquid, o bé introduir-lo dins d'ella.

acerbament /aˌsɛr.βaˈmen/ /aˌsɛɾ.baˈment/ /aˌsɛɾ.βaˈmen/ /əˌsɛr.bəˈmen/ /əˌsɛɾ.bəˈment/ adv
acerbamente

acetificar /a.se.ti.fiˈka/ /a.se.ti.fiˈkaɾ/ /ə.sə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acetific acetifica acetificada acetificades acetificam acetificant acetificar acetificara acetificaran acetificarem acetificaren acetificares acetificareu acetificaria acetificarien acetificaries acetificarà acetificaràs acetificaré acetificaríem acetificaríeu acetificassen acetificasses acetificassin acetificassis acetificat acetificats acetificau acetificava acetificaven acetificaves acetifico acetificà acetificàrem acetificàreu acetificàs acetificàssem acetificàsseu acetificàssim acetificàssiu acetificàvem acetificàveu acetifique acetifiquem acetifiquen acetifiques acetifiquessen acetifiquesses acetifiquessin acetifiquessis acetifiqueu acetifiqui acetifiquin acetifiquis acetifiqués acetifiquéssem acetifiquésseu acetifiquéssim acetifiquéssiu acetifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acetificare

acetil /a.seˈtiɫ/ /ə.səˈtiɫ/ n masc
acetile

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ n masc
acetabolo
(anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
acidezza

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidific acidifica acidificada acidificades acidificam acidificant acidificar acidificara acidificaran acidificarem acidificaren acidificares acidificareu acidificaria acidificarien acidificaries acidificarà acidificaràs acidificaré acidificaríem acidificaríeu acidificassen acidificasses acidificassin acidificassis acidificat acidificats acidificau acidificava acidificaven acidificaves acidifico acidificà acidificàrem acidificàreu acidificàs acidificàssem acidificàsseu acidificàssim acidificàssiu acidificàvem acidificàveu acidifique acidifiquem acidifiquen acidifiques acidifiquessen acidifiquesses acidifiquessin acidifiquessis acidifiqueu acidifiqui acidifiquin acidifiquis acidifiqués acidifiquéssem acidifiquésseu acidifiquéssim acidifiquéssiu acidifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acidificare

acidular /a.si.ðuˈɫa/ /a.si.ðuˈɫaɾ/ /ə.si.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidul acidula acidulada acidulades acidulam acidulant acidular acidulara acidularan acidularem acidularen acidulares acidulareu acidularia acidularien acidularies acidularà acidularàs acidularé acidularíem acidularíeu acidulassen acidulasses acidulassin acidulassis acidulat acidulats acidulau acidulava acidulaven acidulaves acidule acidulem acidulen acidules acidulessen acidulesses acidulessin acidulessis aciduleu aciduli acidulin acidulis acidulo acidulà acidulàrem acidulàreu acidulàs acidulàssem acidulàsseu acidulàssim acidulàssiu acidulàvem acidulàveu acidulés aciduléssem acidulésseu aciduléssim aciduléssiu acidulí alg bal bal (1) occ sept val v
acidulare

acinglat /a.siŋˈɡɫat/ /ə.siŋˈɡɫat/ adj masc
dirupato

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclam aclama aclamada aclamades aclamam aclamant aclamar aclamara aclamaran aclamarem aclamaren aclamares aclamareu aclamaria aclamarien aclamaries aclamarà aclamaràs aclamaré aclamaríem aclamaríeu aclamassen aclamasses aclamassin aclamassis aclamat aclamats aclamau aclamava aclamaven aclamaves aclame aclamem aclamen aclames aclamessen aclamesses aclamessin aclamessis aclameu aclami aclamin aclamis aclamo aclamà aclamàrem aclamàreu aclamàs aclamàssem aclamàsseu aclamàssim aclamàssiu aclamàvem aclamàveu aclamés aclaméssem aclamésseu aclaméssim aclaméssiu aclamí alg bal bal (1) occ sept val v
acclamare
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.

aclaparadorament /a.kɫa.pa.ɾaˌðo.ɾaˈmen/ /a.kɫa.pa.ɾaˌðo.ɾaˈment/ /ə.kɫə.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmen/ /ə.kɫə.pə.ɾəˌðo.ɾəˈment/ adv
onerosamente

aclaparar /a.kɫa.paˈɾa/ /a.kɫa.paˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclapar aclapara aclaparada aclaparades aclaparam aclaparant aclaparar aclaparara aclapararan aclapararem aclapararen aclaparares aclaparareu aclapararia aclapararien aclapararies aclapararà aclapararàs aclapararé aclapararíem aclapararíeu aclaparassen aclaparasses aclaparassin aclaparassis aclaparat aclaparats aclaparau aclaparava aclaparaven aclaparaves aclapare aclaparem aclaparen aclapares aclaparessen aclaparesses aclaparessin aclaparessis aclapareu aclapari aclaparin aclaparis aclaparo aclaparà aclaparàrem aclaparàreu aclaparàs aclaparàssem aclaparàsseu aclaparàssim aclaparàssiu aclaparàvem aclaparàveu aclaparés aclaparéssem aclaparésseu aclaparéssim aclaparéssiu aclaparí bal bal (1) occ sept val v
infievolire
Prostrar, llevar les forces, l'ànim.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ aclareix aclareixen aclareixes aclareixi aclareixin aclareixis aclareixo aclaresc aclaresqui aclaresquin aclaresquis aclaria aclarida aclarides aclarien aclaries aclariguem aclarigueu aclarim aclarint aclarir aclarira aclariran aclarirem aclariren aclarires aclarireu aclariria aclaririen aclariries aclarirà aclariràs aclariré aclariríem aclariríeu aclarisc aclarisca aclarisquen aclarisques aclarissen aclarisses aclarissin aclarissis aclarit aclarits aclariu aclarix aclarixen aclarixes aclarixo aclarí aclaríem aclaríeu aclarírem aclaríreu aclarís aclaríssem aclarísseu aclaríssim aclaríssiu bal n-occ occ sept val v
schiarire
Treure el que ofusca la claredat o transparència d'alguna cosa, donar claror.
diradare
Fer que sigui major l'interval o distància que hi ha entre dues coses.
rarefare
Disminuir l'espessor d'alguna cosa que sol ser densa i atapeïda.
chisciare
Tallar els sarments dels ceps o les branques dels arbres, a fi d'airejar i evitar que gastin la seva força o virtut en branques inútils.
delucidare
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.
sviluppare
Posar en net algun negoci o dependència embolicada i confusa.
rasserenarsi
Treure l'entorpiment del cap.
(pronominal) Apartar-se, dissipar-se els núvols.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclimat aclimata aclimatada aclimatades aclimatam aclimatant aclimatar aclimatara aclimataran aclimatarem aclimataren aclimatares aclimatareu aclimataria aclimatarien aclimataries aclimatarà aclimataràs aclimataré aclimataríem aclimataríeu aclimatassen aclimatasses aclimatassin aclimatassis aclimatat aclimatats aclimatau aclimatava aclimataven aclimataves aclimate aclimatem aclimaten aclimates aclimatessen aclimatesses aclimatessin aclimatessis aclimateu aclimati aclimatin aclimatis aclimato aclimatà aclimatàrem aclimatàreu aclimatàs aclimatàssem aclimatàsseu aclimatàssim aclimatàssiu aclimatàvem aclimatàveu aclimatés aclimatéssem aclimatésseu aclimatéssim aclimatéssiu aclimatí alg bal bal (1) occ sept val v
acclimatare

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
acme

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
acne

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acobl acobla acoblada acoblades acoblam acoblant acoblar acoblara acoblaran acoblarem acoblaren acoblares acoblareu acoblaria acoblarien acoblaries acoblarà acoblaràs acoblaré acoblaríem acoblaríeu acoblassen acoblasses acoblassin acoblassis acoblat acoblats acoblau acoblava acoblaven acoblaves acoble acoblem acoblen acobles acoblessen acoblesses acoblessin acoblessis acobleu acobli acoblin acoblis acoblo acoblà acoblàrem acoblàreu acoblàs acoblàssem acoblàsseu acoblàssim acoblàssiu acoblàvem acoblàveu acoblés acobléssem acoblésseu acobléssim acobléssiu acoblí bal bal (1) occ sept val v
accoppiare
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
accoglienza

acolliment familiar n masc
affido familiare

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
accogliere
Admetre a algú en la seva casa o companyia.
ricovesarsi
(pronominal) refugiar-se, retirar-se, posar-se a cobert.

acoltellar /a.koɫ.teˈʎa/ /a.koɫ.teˈʎaɾ/ /ə.koɫ.təˈʎa/ /ə.kuɫ.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoltell acoltella acoltellada acoltellades acoltellam acoltellant acoltellar acoltellara acoltellaran acoltellarem acoltellaren acoltellares acoltellareu acoltellaria acoltellarien acoltellaries acoltellarà acoltellaràs acoltellaré acoltellaríem acoltellaríeu acoltellassen acoltellasses acoltellassin acoltellassis acoltellat acoltellats acoltellau acoltellava acoltellaven acoltellaves acoltelle acoltellem acoltellen acoltelles acoltellessen acoltellesses acoltellessin acoltellessis acoltelleu acoltelli acoltellin acoltellis acoltello acoltellà acoltellàrem acoltellàreu acoltellàs acoltellàssem acoltellàsseu acoltellàssim acoltellàssiu acoltellàvem acoltellàveu acoltellés acoltelléssem acoltellésseu acoltelléssim acoltelléssiu acoltellí bal bal (1) occ sept val v
accoltellare

acomboiar /a.kom.boˈja/ /a.kom.boˈjaɾ/ /ə.kom.boˈja/ /ə.kum.buˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomboi acomboia acomboiada acomboiades acomboiam acomboiant acomboiar acomboiara acomboiaran acomboiarem acomboiaren acomboiares acomboiareu acomboiaria acomboiarien acomboiaries acomboiarà acomboiaràs acomboiaré acomboiaríem acomboiaríeu acomboiassen acomboiasses acomboiassin acomboiassis acomboiat acomboiats acomboiau acomboiava acomboiaven acomboiaves acomboie acomboiem acomboien acomboies acomboiessen acomboiesses acomboiessin acomboiessis acomboieu acomboio acomboià acomboiàrem acomboiàreu acomboiàs acomboiàssem acomboiàsseu acomboiàssim acomboiàssiu acomboiàvem acomboiàveu acomboiés acomboiéssem acomboiésseu acomboiéssim acomboiéssiu acomboí acomboï acomboïn acomboïs bal bal (1) occ sept val v
scortare

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
congedare
Despatxar de la feina, donar comiat.
Fer els compliments necessaris (comiats) quan algú se'n va.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
accomodamento
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodadament /a.ko.moˌða.ðaˈmen/ /a.ko.moˌða.ðaˈment/ /ə.ko.moˌða.ðəˈment/ /ə.ku.muˌða.ðəˈmen/ adv
agiatamente

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomod acomoda acomodada acomodades acomodam acomodant acomodar acomodara acomodaran acomodarem acomodaren acomodares acomodareu acomodaria acomodarien acomodaries acomodarà acomodaràs acomodaré acomodaríem acomodaríeu acomodassen acomodasses acomodassin acomodassis acomodat acomodats acomodau acomodava acomodaven acomodaves acomode acomodem acomoden acomodes acomodessen acomodesses acomodessin acomodessis acomodeu acomodi acomodin acomodis acomodo acomodà acomodàrem acomodàreu acomodàs acomodàssem acomodàsseu acomodàssim acomodàssiu acomodàvem acomodàveu acomodés acomodéssem acomodésseu acomodéssim acomodéssiu acomodí alg bal bal (1) occ sept val v
adattare
Ordenar, posar en el forma deguda.
pacificare
Compondre alguna renyina, disputa, plet, etc.
collocare
Col·locar, donar ocupació.
prevedere
Proveir algú d'allò que necessita.
prestare
Deixar alguna cosa d'ús o servei.
piacere
Ser alguna cosa útil o agradable a algú.

acompanyant /a.kom.paˈɲan/ /a.kom.paˈɲant/ /ə.kom.pəˈɲant/ /ə.kum.pəˈɲan/ /ə.kum.pəˈɲant/ n masc
accompagnatore

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
acompagnare accompagnare
Anar en companyia d'una o moltes persones.
scortare
Escortar.
riunire
Agregar una cosa a una altra.
acompagnare
Cantar i tocar en consonància l'instrument amb la veu.

acomplexar /a.kom.pɫekˈsa/ /a.kom.pɫekˈsaɾ/ /ə.kom.pɫəkˈsa/ /ə.kum.pɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomplex acomplexa acomplexada acomplexades acomplexam acomplexant acomplexar acomplexara acomplexaran acomplexarem acomplexaren acomplexares acomplexareu acomplexaria acomplexarien acomplexaries acomplexarà acomplexaràs acomplexaré acomplexaríem acomplexaríeu acomplexassen acomplexasses acomplexassin acomplexassis acomplexat acomplexats acomplexau acomplexava acomplexaven acomplexaves acomplexe acomplexem acomplexen acomplexes acomplexessen acomplexesses acomplexessin acomplexessis acomplexeu acomplexi acomplexin acomplexis acomplexo acomplexà acomplexàrem acomplexàreu acomplexàs acomplexàssem acomplexàsseu acomplexàssim acomplexàssiu acomplexàvem acomplexàveu acomplexés acomplexéssem acomplexésseu acomplexéssim acomplexéssiu acomplexí bal bal (1) occ sept val v
complessare

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ acompleix acompleixen acompleixes acompleixi acompleixin acompleixis acompleixo acomplert acomplerta acomplertes acomplerts acomplesc acomplesqui acomplesquin acomplesquis acomplia acomplida acomplides acomplien acomplies acompliguem acompligueu acomplim acomplint acomplir acomplira acompliran acomplirem acompliren acomplires acomplireu acompliria acomplirien acompliries acomplirà acompliràs acompliré acompliríem acompliríeu acomplisc acomplisca acomplisquen acomplisques acomplissen acomplisses acomplissin acomplissis acomplit acomplits acompliu acomplix acomplixen acomplixes acomplixo acomplí acomplíem acomplíeu acomplírem acomplíreu acomplís acomplíssem acomplísseu acomplíssim acomplíssiu alg bal n-occ occ sept val v
compiere
Dur a terme, esdevenir-se.
compiersi
Desenvolupar-se.

aconductar /a.kon.dukˈta/ /a.kon.dukˈtaɾ/ /ə.kon.dukˈta/ /ə.kun.dukˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconduct aconducta aconductada aconductades aconductam aconductant aconductar aconductara aconductaran aconductarem aconductaren aconductares aconductareu aconductaria aconductarien aconductaries aconductarà aconductaràs aconductaré aconductaríem aconductaríeu aconductassen aconductasses aconductassin aconductassis aconductat aconductats aconductau aconductava aconductaven aconductaves aconducte aconductem aconducten aconductes aconductessen aconductesses aconductessin aconductessis aconducteu aconducti aconductin aconductis aconducto aconductà aconductàrem aconductàreu aconductàs aconductàssem aconductàsseu aconductàssim aconductàssiu aconductàvem aconductàveu aconductés aconductéssem aconductésseu aconductéssim aconductéssiu aconductí bal bal (1) occ sept val v
convenirsi

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ aconsegueix aconsegueixen aconsegueixes aconsegueixi aconsegueixin aconsegueixis aconsegueixo aconseguesc aconseguesqui aconseguesquin aconseguesquis aconseguia aconseguida aconseguides aconseguien aconseguies aconseguiguem aconseguigueu aconseguim aconseguint aconseguir aconseguira aconseguiran aconseguirem aconseguiren aconseguires aconseguireu aconseguiria aconseguirien aconseguiries aconseguirà aconseguiràs aconseguiré aconseguiríem aconseguiríeu aconseguisc aconseguisca aconseguisquen aconseguisques aconseguissen aconseguisses aconseguissin aconseguissis aconseguit aconseguits aconseguiu aconseguix aconseguixen aconseguixes aconseguixo aconseguí aconseguíem aconseguíeu aconseguírem aconseguíreu aconseguís aconseguíssem aconseguísseu aconseguíssim aconseguíssiu bal n-occ occ sept val v
conseguire
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
consigliare raccomandare

acontentar /a.kon.tenˈta/ /a.kon.tenˈtaɾ/ /ə.kon.tənˈta/ /ə.kun.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acontent acontenta acontentada acontentades acontentam acontentant acontentar acontentara acontentaran acontentarem acontentaren acontentares acontentareu acontentaria acontentarien acontentaries acontentarà acontentaràs acontentaré acontentaríem acontentaríeu acontentassen acontentasses acontentassin acontentassis acontentat acontentats acontentau acontentava acontentaven acontentaves acontente acontentem acontenten acontentes acontentessen acontentesses acontentessin acontentessis acontenteu acontenti acontentin acontentis acontento acontentà acontentàrem acontentàreu acontentàs acontentàssem acontentàsseu acontentàssim acontentàssiu acontentàvem acontentàveu acontentés acontentéssem acontentésseu acontentéssim acontentéssiu acontentí alg bal bal (1) occ sept val v
accontentare
Agradar a algú, fer-lo content.

acopar /a.koˈpa/ /a.koˈpaɾ/ /ə.koˈpa/ /ə.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acop acopa acopada acopades acopam acopant acopar acopara acoparan acoparem acoparen acopares acopareu acoparia acoparien acoparies acoparà acoparàs acoparé acoparíem acoparíeu acopassen acopasses acopassin acopassis acopat acopats acopau acopava acopaven acopaves acope acopem acopen acopes acopessen acopesses acopessin acopessis acopeu acopi acopin acopis acopo acopà acopàrem acopàreu acopàs acopàssem acopàsseu acopàssim acopàssiu acopàvem acopàveu acopés acopéssem acopésseu acopéssim acopéssiu acopí alg bal bal (1) occ sept val v
capitozzare
Fer de manera que les plantes facin copa.

acoquinar /a.ko.kiˈna/ /a.ko.kiˈnaɾ/ /ə.ko.kiˈna/ /ə.ku.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoquina acoquinada acoquinades acoquinam acoquinant acoquinar acoquinara acoquinaran acoquinarem acoquinaren acoquinares acoquinareu acoquinaria acoquinarien acoquinaries acoquinarà acoquinaràs acoquinaré acoquinaríem acoquinaríeu acoquinassen acoquinasses acoquinassin acoquinassis acoquinat acoquinats acoquinau acoquinava acoquinaven acoquinaves acoquine acoquinem acoquinen acoquines acoquinessen acoquinesses acoquinessin acoquinessis acoquineu acoquini acoquinin acoquinis acoquino acoquinà acoquinàrem acoquinàreu acoquinàs acoquinàssem acoquinàsseu acoquinàssim acoquinàssiu acoquinàvem acoquinàveu acoquinés acoquinéssem acoquinésseu acoquinéssim acoquinéssiu acoquiní acoquín bal bal (1) occ sept val v
sbigottire

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acor acora acorada acorades acoram acorant acorar acorara acoraran acorarem acoraren acorares acorareu acoraria acorarien acoraries acorarà acoraràs acoraré acoraríem acoraríeu acorassen acorasses acorassin acorassis acorat acorats acorau acorava acoraven acoraves acore acorem acoren acores acoressen acoresses acoressin acoressis acoreu acori acorin acoris acoro acorà acoràrem acoràreu acoràs acoràssem acoràsseu acoràssim acoràssiu acoràvem acoràveu acorés acoréssem acorésseu acoréssim acoréssiu acorí alg bal bal (1) occ sept val v
accorare
Matar amb una ferida al cor.
Afligir, congoixar.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
accordo patto
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
accordo
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordadament /a.korˌða.ðaˈmen/ /a.koɾˌða.ðaˈmen/ /a.koɾˌða.ðaˈment/ /ə.koɾˌða.ðəˈment/ /ə.kurˌda.ðəˈmen/ /ə.kurˌða.ðəˈmen/ adv
accordatamente

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
accordare
Determinar o resoldre de comú acord, o per majoria de vots, alguna cosa.
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
fisarmonica

acordió diatònic n masc
fisarmonica diatonica

acordonar /a.kor.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈnaɾ/ /ə.koɾ.ðoˈna/ /ə.kur.duˈna/ /ə.kur.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acordon acordona acordonada acordonades acordonam acordonant acordonar acordonara acordonaran acordonarem acordonaren acordonares acordonareu acordonaria acordonarien acordonaries acordonarà acordonaràs acordonaré acordonaríem acordonaríeu acordonassen acordonasses acordonassin acordonassis acordonat acordonats acordonau acordonava acordonaven acordonaves acordone acordonem acordonen acordones acordonessen acordonesses acordonessin acordonessis acordoneu acordoni acordonin acordonis acordono acordonà acordonàrem acordonàreu acordonàs acordonàssem acordonàsseu acordonàssim acordonàssiu acordonàvem acordonàveu acordonés acordonéssem acordonésseu acordonéssim acordonéssiu acordoní alg bal bal (1) occ sept val v
circondare
Tancar una zona amb cordons per impedir-ne l'accés, especialment per motius de seguretat.
zigrinare
(numismàtica) Imprimir un petit cordó en el cantell de les monedes.

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acost acosta acostada acostades acostam acostant acostar acostara acostaran acostarem acostaren acostares acostareu acostaria acostarien acostaries acostarà acostaràs acostaré acostaríem acostaríeu acostassen acostasses acostassin acostassis acostat acostats acostau acostava acostaven acostaves acoste acostem acosten acostes acostessen acostesses acostessin acostessis acosteu acosti acostin acostis acosto acostà acostàrem acostàreu acostàs acostàssem acostàsseu acostàssim acostàssiu acostàvem acostàveu acostés acostéssem acostésseu acostéssim acostéssiu acostí alg bal bal (1) occ sept val v
avvicinare
Posar una cosa al costat o a prop d'altra.
accostare
(nàutica) Arrambar el costat d'una nau.

acostumadament /a.kos.tuˌma.ðaˈmen/ /a.kos.tuˌma.ðaˈment/ /ə.kos.tuˌma.ðəˈment/ /ə.kus.tuˌma.ðəˈmen/ adv
accostumatamente

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acostum acostuma acostumada acostumades acostumam acostumant acostumar acostumara acostumaran acostumarem acostumaren acostumares acostumareu acostumaria acostumarien acostumaries acostumarà acostumaràs acostumaré acostumaríem acostumaríeu acostumassen acostumasses acostumassin acostumassis acostumat acostumats acostumau acostumava acostumaven acostumaves acostume acostumem acostumen acostumes acostumessen acostumesses acostumessin acostumessis acostumeu acostumi acostumin acostumis acostumo acostumà acostumàrem acostumàreu acostumàs acostumàssem acostumàsseu acostumàssim acostumàssiu acostumàvem acostumàveu acostumés acostuméssem acostumésseu acostuméssim acostuméssiu acostumí alg bal bal (1) occ sept val v
avvezzare
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.
solere
Tenir de costum.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
didascalia

acotar /a.koˈta/ /a.koˈtaɾ/ /ə.koˈta/ /ə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acot acota acotada acotades acotam acotant acotar acotara acotaran acotarem acotaren acotares acotareu acotaria acotarien acotaries acotarà acotaràs acotaré acotaríem acotaríeu acotassen acotasses acotassin acotassis acotat acotats acotau acotava acotaven acotaves acote acotem acoten acotes acotessen acotesses acotessin acotessis acoteu acoti acotin acotis acoto acotà acotàrem acotàreu acotàs acotàssem acotàsseu acotàssim acotàssiu acotàvem acotàveu acotés acotéssem acotésseu acotéssim acotéssiu acotí alg bal bal (1) occ sept val v
inchinarsi
(pronominal) Inclinar la part superior del cos envers terra.
(eivissenc) Forma alternativa de cotar.

acovardir /a.ko.vaɾˈðiɾ/ /a.ko.βarˈði/ /a.ko.βaɾˈði/ /ə.ko.vəɾˈði/ /ə.ku.vərˈði/ /ə.ku.βərˈdi/ acovardeix acovardeixen acovardeixes acovardeixi acovardeixin acovardeixis acovardeixo acovardesc acovardesqui acovardesquin acovardesquis acovardia acovardida acovardides acovardien acovardies acovardiguem acovardigueu acovardim acovardint acovardir acovardira acovardiran acovardirem acovardiren acovardires acovardireu acovardiria acovardirien acovardiries acovardirà acovardiràs acovardiré acovardiríem acovardiríeu acovardisc acovardisca acovardisquen acovardisques acovardissen acovardisses acovardissin acovardissis acovardit acovardits acovardiu acovardix acovardixen acovardixes acovardixo acovardí acovardíem acovardíeu acovardírem acovardíreu acovardís acovardíssem acovardísseu acovardíssim acovardíssiu bal n-occ occ sept val v
intimidire
Fer perdre l'esperit o valor, fer por.
spaventarsi
(pronominal) Faltar l'esperit o valor.

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
acro

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
accrezione
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
accreditamento

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acredit acredita acreditada acreditades acreditam acreditant acreditar acreditara acreditaran acreditarem acreditaren acreditares acreditareu acreditaria acreditarien acreditaries acreditarà acreditaràs acreditaré acreditaríem acreditaríeu acreditassen acreditasses acreditassin acreditassis acreditat acreditats acreditau acreditava acreditaven acreditaves acredite acreditem acrediten acredites acreditessen acreditesses acreditessin acreditessis acrediteu acrediti acreditin acreditis acredito acredità acreditàrem acreditàreu acreditàs acreditàssem acreditàsseu acreditàssim acreditàssiu acreditàvem acreditàveu acredités acreditéssem acreditésseu acreditéssim acreditéssiu acredití alg bal bal (1) occ sept val v
accreditare dimostrare
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.
dimostrare
Donar proves de la certesa d'alguna cosa.

acrement /ˌa.kɾeˈmen/ /ˌa.kɾeˈment/ /ˌa.kɾəˈmen/ /ˌa.kɾəˈment/ adv
acremente

acriaturat /a.kɾi.a.tuˈɾat/ /ə.kɾi.ə.tuˈɾat/ adj masc
infantile

acroamàtic /a.kɾo.aˈma.tik/ /ə.kɾu.əˈma.tik/ adj masc
acroamatico

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
acrobazia
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
acrofobia

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
acroletto

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
acromegalia

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
acromio

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
acromatico

acréixer /aˈkɾe.ʃe/ /aˈkɾej.ʃe/ /aˈkɾej.ʃeɾ/ /əˈkɾe.ʃə/ acreix acreixem acreixen acreixent acreixeran acreixerem acreixeren acreixeres acreixereu acreixeria acreixerien acreixeries acreixerà acreixeràs acreixeré acreixeríem acreixeríeu acreixes acreixessin acreixessis acreixeu acreixi acreixia acreixien acreixies acreixin acreixis acreixo acreixé acreixérem acreixéreu acreixés acreixéssim acreixéssiu acreixí acreixíem acreixíeu acresc acresca acrescuda acrescudes acrescut acrescuts acresquem acresquen acresquera acresqueren acresqueres acresques acresquessen acresquesses acresquessin acresquessis acresqueu acresqui acresquin acresquis acresqué acresquérem acresquéreu acresqués acresquéssem acresquésseu acresquéssim acresquéssiu acresquí acréixer bal occ sept val v
accrescere

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
acrilico

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
acrobata

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
acronimo
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.
parola macedonia
Mot format amb segments d'altres mots per afèresi o apòcope.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
acrostico

acta /ˈak.ta/ n fem
verbale

acte /ˈak.te/ n masc
atto
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
celebrazione
Esdeveniment públic.

actini /əkˈti.ni/ n masc
attinio

actinomorf /ak.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.nuˈmɔrf/ adj masc
actinomorfo

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
atteggiamento

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
attivo
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
attivo
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ adv
attivamente

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actiu activ activa activada activades activam activant activar activara activaran activarem activaren activares activareu activaria activarien activaries activarà activaràs activaré activaríem activaríeu activassen activasses activassin activassis activat activats activau activava activaven activaves active activem activen actives activessen activesses activessin activessis activeu activi activin activis activo activà activàrem activàreu activàs activàssem activàsseu activàssim activàssiu activàvem activàveu activés activéssem activésseu activéssim activéssiu activí alg bal bal (1) occ sept val v
attivare
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
attivismo

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
attività

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
attore

actriu /akˈtɾiw/ n fem
attrice

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
condotta
Acció d'actuar, realització d'una intenció.
recitazione
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
attuale

actualitat /ak.tu.a.ɫiˈtat/ /ək.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
attualità

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
attualizzare

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
attualmente

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
attuare agire

acubillar /a.ku.biˈʎaɾ/ /a.ku.βiˈʎa/ /ə.ku.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acubill acubilla acubillada acubillades acubillam acubillant acubillar acubillara acubillaran acubillarem acubillaren acubillares acubillareu acubillaria acubillarien acubillaries acubillarà acubillaràs acubillaré acubillaríem acubillaríeu acubillassen acubillasses acubillassin acubillassis acubillat acubillats acubillau acubillava acubillaven acubillaves acubille acubillem acubillen acubilles acubillessen acubillesses acubillessin acubillessis acubilleu acubilli acubillin acubillis acubillo acubillà acubillàrem acubillàreu acubillàs acubillàssem acubillàsseu acubillàssim acubillàssiu acubillàvem acubillàveu acubillés acubilléssem acubillésseu acubilléssim acubilléssiu acubillí bal bal (1) occ sept val v
mettersi al riparo
(pronominal) Posar-se a redós.

acudir /a.kuˈði/ /a.kuˈðiɾ/ /ə.kuˈði/ acuda acudeix acudeixen acudeixes acudeixi acudeixin acudeixis acudeixo acuden acudes acudesc acudesqui acudesquin acudesquis acudi acudia acudida acudides acudien acudies acudiguem acudigueu acudim acudin acudint acudir acudira acudiran acudirem acudiren acudires acudireu acudiria acudirien acudiries acudirà acudiràs acudiré acudiríem acudiríeu acudis acudisc acudisca acudisquen acudisques acudissen acudisses acudissin acudissis acudit acudits acudiu acudix acudixen acudixes acudixo acudo acudí acudíem acudíeu acudírem acudíreu acudís acudíssem acudísseu acudíssim acudíssiu acut acuts bal centr n-occ occ sept val v
accorrere
Arribar algú al lloc a on li convé o és cridat.
soccorrere
(arcaisme, alguerès) Anar a donar ajuda a algú, atendre.
sovvenire
(pronominal) Ocórrer, venir al pensament sobtadament.
ricorrere
Recórrer a algú o valdre's d'ell.

acudit n masc
barzelletta
Història breu còmica d’intenció humorística.

acugular /a.ku.ɣuˈɫa/ /a.ku.ɣuˈɫaɾ/ /ə.ku.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acugul acugula acugulada acugulades acugulam acugulant acugular acugulara acugularan acugularem acugularen acugulares acugulareu acugularia acugularien acugularies acugularà acugularàs acugularé acugularíem acugularíeu acugulassen acugulasses acugulassin acugulassis acugulat acugulats acugulau acugulava acugulaven acugulaves acugule acugulem acugulen acugules acugulessen acugulesses acugulessin acugulessis acuguleu acuguli acugulin acugulis acugulo acugulà acugulàrem acugulàreu acugulàs acugulàssem acugulàsseu acugulàssim acugulàssiu acugulàvem acugulàveu acugulés acuguléssem acugulésseu acuguléssim acuguléssiu acugulí bal bal (1) occ sept val v
soffocare

acuindar /a.kwinˈda/ /a.kwinˈdaɾ/ /ə.kwinˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acuind acuinda acuindada acuindades acuindam acuindant acuindar acuindara acuindaran acuindarem acuindaren acuindares acuindareu acuindaria acuindarien acuindaries acuindarà acuindaràs acuindaré acuindaríem acuindaríeu acuindassen acuindasses acuindassin acuindassis acuindat acuindats acuindau acuindava acuindaven acuindaves acuinde acuindem acuinden acuindes acuindessen acuindesses acuindessin acuindessis acuindeu acuindi acuindin acuindis acuindo acuindà acuindàrem acuindàreu acuindàs acuindàssem acuindàsseu acuindàssim acuindàssiu acuindàvem acuindàveu acuindés acuindéssem acuindésseu acuindéssim acuindéssiu acuindí bal bal (1) occ sept val v
sfidare

acuitar /a.kujˈta/ /a.kujˈtaɾ/ /ə.kujˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acuit acuita acuitada acuitades acuitam acuitant acuitar acuitara acuitaran acuitarem acuitaren acuitares acuitareu acuitaria acuitarien acuitaries acuitarà acuitaràs acuitaré acuitaríem acuitaríeu acuitassen acuitasses acuitassin acuitassis acuitat acuitats acuitau acuitava acuitaven acuitaves acuite acuitem acuiten acuites acuitessen acuitesses acuitessin acuitessis acuiteu acuiti acuitin acuitis acuito acuità acuitàrem acuitàreu acuitàs acuitàssem acuitàsseu acuitàssim acuitàssiu acuitàvem acuitàveu acuités acuitéssem acuitésseu acuitéssim acuitéssiu acuití bal bal (1) occ sept val v
sollecitare
Pressionar per fer les coses de pressa, o anar de pressa.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
acculturazione
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

aculturar /a.kuɫ.tuˈɾa/ /a.kuɫ.tuˈɾaɾ/ /ə.kuɫ.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acultur acultura aculturada aculturades aculturam aculturant aculturar aculturara aculturaran aculturarem aculturaren aculturares aculturareu aculturaria aculturarien aculturaries aculturarà aculturaràs aculturaré aculturaríem aculturaríeu aculturassen aculturasses aculturassin aculturassis aculturat aculturats aculturau aculturava aculturaven aculturaves aculture aculturem aculturen acultures aculturessen aculturesses aculturessin aculturessis acultureu aculturi aculturin aculturis aculturo aculturà aculturàrem aculturàreu aculturàs aculturàssem aculturàsseu aculturàssim aculturàssiu aculturàvem aculturàveu aculturés aculturéssem aculturésseu aculturéssim aculturéssiu aculturí bal bal (1) occ sept val v
acculturare

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
accumulare accumularsi
Ajuntar i amuntonar.
imputare
(dret) Imputar algun delicte o culpa.

acumulativament /a.ku.mu.ɫaˌti.vaˈment/ /a.ku.mu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.vəˈment/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
cumulativamente

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
agopuntura

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
accuratamente

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
accusatorio
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
accusare incolpare
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
accusativo
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
accusativo
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
acacia

acèrrimament /aˌsɛ.ri.maˈmen/ /aˌsɛ.ri.maˈment/ /əˌsɛ.ri.məˈmen/ /əˌsɛ.ri.məˈment/ adv
acerrimamente

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
acetico

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
accolito

acórrer /aˈko.re/ /aˈko.reɾ/ /əˈko.rə/ acorr acorre acorregem acorregeu acorreguda acorregudes acorreguem acorreguera acorregueren acorregueres acorreguessen acorreguesses acorreguessin acorreguessis acorregut acorreguts acorregué acorreguérem acorreguéreu acorregués acorreguéssem acorreguésseu acorreguéssim acorreguéssiu acorreguí acorregéreu acorrem acorren acorrent acorreran acorrerem acorrereu acorreria acorrerien acorreries acorrerà acorreràs acorreré acorreríem acorreríeu acorres acorreu acorri acorria acorrien acorries acorrin acorris acorro acorrs acorríem acorríeu acórrec acórrega acórregen acórreguen acórregues acórrer bal occ sept val v
confondere
(arcaisme) Avergonyir i confondre.
accorrere
Acudir per a socórrer.

adalil /a.ðaˈɫiɫ/ /ə.ðəˈɫiɫ/ n masc
capo
Guia, capdavanter, líder.

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adattamento
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
adattare

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
assuefazione

addicionar /a.ði.si.oˈna/ /a.ði.si.oˈnaɾ/ /ad.di.si.oˈna/ /əd.di.si.oˈna/ /əd.di.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. addicion addiciona addicionada addicionades addicionam addicionant addicionar addicionara addicionaran addicionarem addicionaren addicionares addicionareu addicionaria addicionarien addicionaries addicionarà addicionaràs addicionaré addicionaríem addicionaríeu addicionassen addicionasses addicionassin addicionassis addicionat addicionats addicionau addicionava addicionaven addicionaves addicione addicionem addicionen addiciones addicionessen addicionesses addicionessin addicionessis addicioneu addicioni addicionin addicionis addiciono addicionà addicionàrem addicionàreu addicionàs addicionàssem addicionàsseu addicionàssim addicionàssiu addicionàvem addicionàveu addicionés addicionéssem addicionésseu addicionéssim addicionéssiu addicioní alg bal bal (1) occ sept val v
addizionare

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
annessione addizione
Acció d’addicionar, d’afegir.
addizione aggiunta
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ adj masc
attaccato
Partidari, seguidor, molt unit a alguna persona, institució, idea.

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ addueix addueixen addueixes addueixi addueixin addueixis addueixo adduesc adduesqui adduesquin adduesquis adduint adduir adduiran adduirem adduireu adduiria adduirien adduiries adduirà adduiràs adduiré adduiríem adduiríeu adduí adduíem adduíeu adduírem adduíreu adduís adduíssem adduísseu adduíssim adduíssiu adduïa adduïda adduïdes adduïen adduïes adduïguem adduïgueu adduïm adduïra adduïren adduïres adduïsc adduïsca adduïsquen adduïsques adduïssen adduïsses adduïssin adduïssis adduït adduïts adduïu adduïx adduïxen adduïxes adduïxo bal n-occ occ sept val v
addurre

adeleradament /a.ðe.ɫeˌɾa.ðaˈmen/ /a.ðe.ɫeˌɾa.ðaˈment/ /ə.ðə.ɫəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.ðə.ɫəˌɾa.ðəˈment/ adv
premurosamente

adelita /a.ðeˈɫi.ta/ /ə.ðəˈɫi.tə/ n fem
adelite

adelitar /a.ðe.ɫiˈta/ /a.ðe.ɫiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adelit adelita adelitada adelitades adelitam adelitant adelitar adelitara adelitaran adelitarem adelitaren adelitares adelitareu adelitaria adelitarien adelitaries adelitarà adelitaràs adelitaré adelitaríem adelitaríeu adelitassen adelitasses adelitassin adelitassis adelitat adelitats adelitau adelitava adelitaven adelitaves adelite adelitem adeliten adelites adelitessen adelitesses adelitessin adelitessis adeliteu adeliti adelitin adelitis adelito adelità adelitàrem adelitàreu adelitàs adelitàssem adelitàsseu adelitàssim adelitàssiu adelitàvem adelitàveu adelités adelitéssem adelitésseu adelitéssim adelitéssiu adelití bal bal (1) occ sept val v
dilettare

adeno- prefix
adeno-

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adenocarcinoma

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ adj
adenoide
Que té aspecte de glàndula o gangli.

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ n fem
adenoide
(anatomia, normalment en plural) Una de les dues masses de teixit limfoide situades prop de l'orifici intern de les fosses nasals, al sostre de la nasofaringe.

adenoïdal /a.ðe.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.nu.iˈðaɫ/ adj
adenoideo

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
adeguatamente

adequar /a.ðeˈkwa/ /a.ðeˈkwaɾ/ /ə.ðəˈkwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adequa adequada adequades adequam adequant adequar adequara adequaran adequarem adequaren adequares adequareu adequaria adequarien adequaries adequarà adequaràs adequaré adequaríem adequaríeu adequassen adequasses adequassin adequassis adequat adequats adequau adequava adequaven adequaves adequo adequà adequàrem adequàreu adequàs adequàssem adequàsseu adequàssim adequàssiu adequàvem adequàveu adeqüe adeqüem adeqüen adeqües adeqüessen adeqüesses adeqüessin adeqüessis adeqüeu adeqüi adeqüin adeqüis adeqüés adeqüéssem adeqüésseu adeqüéssim adeqüéssiu adeqüí alg bal bal (1) occ sept val v
adeguare

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
adeguato

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
adessivo

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ adhereix adhereixen adhereixes adhereixi adhereixin adhereixis adhereixo adheresc adheresqui adheresquin adheresquis adheria adherida adherides adherien adheries adheriguem adherigueu adherim adherint adherir adherira adheriran adherirem adheriren adherires adherireu adheriria adheririen adheriries adherirà adheriràs adheriré adheriríem adheriríeu adherisc adherisca adherisquen adherisques adherissen adherisses adherissin adherissis adherit adherits adheriu adherix adherixen adherixes adherixo adherí adheríem adheríeu adherírem adheríreu adherís adheríssem adherísseu adheríssim adheríssiu bal n-occ occ sept val v
aderire

adherència /a.ðeˈɾɛn.si.a/ n fem
aderenza

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
adesivo
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatico

adiar /a.ðiˈa/ /a.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adia adiada adiades adiam adiant adiar adiara adiaran adiarem adiaren adiares adiareu adiaria adiarien adiaries adiarà adiaràs adiaré adiaríem adiaríeu adiassen adiasses adiassin adiassis adiat adiats adiau adiava adiaven adiaves adie adiem adien adies adiessen adiesses adiessin adiessis adieu adii adio adià adiàrem adiàreu adiàs adiàssem adiàsseu adiàssim adiàssiu adiàvem adiàveu adiés adiéssem adiésseu adiéssim adiéssiu adií adiï adiïn adiïs alg bal bal (1) occ sept val v
asseguare
Assenyalar dia.

adició /a.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
adizione
Acceptació d'una herència.

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
apposito

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
adighé
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adir-se /aˈðiɾ.se/ /ə.ðirˈsə/ /əˈðir.sə/ /əˈðiɾ.sə/ L'imperatiu «adis» s'usa en parlars valencians pronominalment. adeia adeien adeies adeim adeis adic adiem adient adieu adiga adigau adiguem adiguen adiguera adigueren adigueres adigues adiguessen adiguesses adiguessin adiguessis adigueu adigui adiguin adiguis adigué adiguérem adiguéreu adigués adiguéssem adiguésseu adiguéssim adiguéssiu adiguí adir adiran adirem adireu adiria adirien adiries adirà adiràs adiré adiríem adiríeu adis adit adita adites adits adiu adiuen adius adèiem adèieu adéiem adéieu bal occ val v
intonare

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
adiacente

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
aggettivo

adjectivament /ad.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ad.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈment/ /əd.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
aggettivalmente

adjectivar /ad.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβa/ /əd.ʒək.tiˈva/ /əd.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjectiu adjectiv adjectiva adjectivada adjectivades adjectivam adjectivant adjectivar adjectivara adjectivaran adjectivarem adjectivaren adjectivares adjectivareu adjectivaria adjectivarien adjectivaries adjectivarà adjectivaràs adjectivaré adjectivaríem adjectivaríeu adjectivassen adjectivasses adjectivassin adjectivassis adjectivat adjectivats adjectivau adjectivava adjectivaven adjectivaves adjective adjectivem adjectiven adjectives adjectivessen adjectivesses adjectivessin adjectivessis adjectiveu adjectivi adjectivin adjectivis adjectivo adjectivà adjectivàrem adjectivàreu adjectivàs adjectivàssem adjectivàsseu adjectivàssim adjectivàssiu adjectivàvem adjectivàveu adjectivés adjectivéssem adjectivésseu adjectivéssim adjectivéssiu adjectiví alg bal bal (1) occ sept val v
aggettivare

adjudicar /a.d͡ʒu.ðiˈka/ /a.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /əd.ʒu.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjudic adjudica adjudicada adjudicades adjudicam adjudicant adjudicar adjudicara adjudicaran adjudicarem adjudicaren adjudicares adjudicareu adjudicaria adjudicarien adjudicaries adjudicarà adjudicaràs adjudicaré adjudicaríem adjudicaríeu adjudicassen adjudicasses adjudicassin adjudicassis adjudicat adjudicats adjudicau adjudicava adjudicaven adjudicaves adjudico adjudicà adjudicàrem adjudicàreu adjudicàs adjudicàssem adjudicàsseu adjudicàssim adjudicàssiu adjudicàvem adjudicàveu adjudique adjudiquem adjudiquen adjudiques adjudiquessen adjudiquesses adjudiquessin adjudiquessis adjudiqueu adjudiqui adjudiquin adjudiquis adjudiqués adjudiquéssem adjudiquésseu adjudiquéssim adjudiquéssiu adjudiquí alg bal bal (1) occ sept val v
aggiudicare
Declarar a algú el seu dret, posar-lo en possessió.
Concedir al millor postor.

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ admesa admeses admesos admet admeta admetem admeten admetent admetera admeteren admeteres admetes admetessen admetesses admetessin admetessis admeteu admeti admetia admetien admeties admetin admetis admeto admetran admetre admetrem admetreu admetria admetrien admetries admetrà admetràs admetré admetríem admetríeu admets admeté admetérem admetéreu admetés admetéssem admetésseu admetéssim admetéssiu admetí admetíem admetíeu admès admés bal occ sept val v
ammettere
Rebre, donar entrada o audiència.
soffrire
Permetre o sofrir.

adminicle /ad.miˈni.kɫe/ /əd.miˈni.kɫə/ n masc
ammennicolo

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
amministrazione somministrazione

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. administr administra administrada administrades administram administrant administrar administrara administraran administrarem administraren administrares administrareu administraria administrarien administraries administrarà administraràs administraré administraríem administraríeu administrassen administrasses administrassin administrassis administrat administrats administrau administrava administraven administraves administre administrem administren administres administressen administresses administressin administressis administreu administri administrin administris administro administrà administràrem administràreu administràs administràssem administràsseu administràssim administràssiu administràvem administràveu administrés administréssem administrésseu administréssim administréssiu administrí alg bal bal (1) occ sept val v
amministrare

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
amministrativamente

admirablement /ad.miˌɾa.bɫeˈment/ /ad.miˌɾa.βɫeˈmen/ /ad.miˌɾab.bɫeˈmen/ /əd.miˌɾa.βɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈment/ adv
ammiratamente

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
ammirazione

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. admir admira admirada admirades admiram admirant admirar admirara admiraran admirarem admiraren admirares admirareu admiraria admirarien admiraries admirarà admiraràs admiraré admiraríem admiraríeu admirassen admirasses admirassin admirassis admirat admirats admirau admirava admiraven admiraves admire admirem admiren admires admiressen admiresses admiressin admiressis admireu admiri admirin admiris admiro admirà admiràrem admiràreu admiràs admiràssem admiràsseu admiràssim admiràssiu admiràvem admiràveu admirés admiréssem admirésseu admiréssim admiréssiu admirí alg bal bal (1) occ sept val v
ammirare
Mirar, contemplar amb admiració.
stupire
Causar sorpresa.

admirativament /ad.mi.ɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.ɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
ammirativamente

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
ammissione

admonició /ad.mo.ni.siˈo/ /əd.mo.ni.siˈo/ /əd.mu.ni.siˈo/ n fem
ammonizione

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
racconciamento
Reposició o composició de quelcom.
condimento
Ingredient usat per a l’amaniment de les viandes.
conciatura
Barreja d’ingredients que hom fa per a assaonar les pells.
concime fertilizzante
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adob adoba adobada adobades adobam adobant adobar adobara adobaran adobarem adobaren adobares adobareu adobaria adobarien adobaries adobarà adobaràs adobaré adobaríem adobaríeu adobassen adobasses adobassin adobassis adobat adobats adobau adobava adobaven adobaves adobe adobem adoben adobes adobessen adobesses adobessin adobessis adobeu adobi adobin adobis adobo adobà adobàrem adobàreu adobàs adobàssem adobàsseu adobàssim adobàssiu adobàvem adobàveu adobés adobéssem adobésseu adobéssim adobéssiu adobí alg bal bal (1) occ sept val v
rappezzare
Compondre, reparar alguna cosa espatllada.
conciare
Assaonar les pells.
concimare
Femar, engreixar o enriquir les terres.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
conceria

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indottrinamento addottrinamento

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoctrina adoctrinada adoctrinades adoctrinam adoctrinant adoctrinar adoctrinara adoctrinaran adoctrinarem adoctrinaren adoctrinares adoctrinareu adoctrinaria adoctrinarien adoctrinaries adoctrinarà adoctrinaràs adoctrinaré adoctrinaríem adoctrinaríeu adoctrinassen adoctrinasses adoctrinassin adoctrinassis adoctrinat adoctrinats adoctrinau adoctrinava adoctrinaven adoctrinaves adoctrine adoctrinem adoctrinen adoctrines adoctrinessen adoctrinesses adoctrinessin adoctrinessis adoctrineu adoctrini adoctrinin adoctrinis adoctrino adoctrinà adoctrinàrem adoctrinàreu adoctrinàs adoctrinàssem adoctrinàsseu adoctrinàssim adoctrinàssiu adoctrinàvem adoctrinàveu adoctrinés adoctrinéssem adoctrinésseu adoctrinéssim adoctrinéssiu adoctriní adoctrín alg bal bal (1) occ sept val v
addottrinare indottrinare
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
adolescente
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
adolescente
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolescenza

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adon adona adonada adonades adonam adonant adonar adonara adonaran adonarem adonaren adonares adonareu adonaria adonarien adonaries adonarà adonaràs adonaré adonaríem adonaríeu adonassen adonasses adonassin adonassis adonat adonats adonau adonava adonaven adonaves adone adonem adonen adones adonessen adonesses adonessin adonessis adoneu adoni adonin adonis adono adonà adonàrem adonàreu adonàs adonàssem adonàsseu adonàssim adonàssiu adonàvem adonàveu adonés adonéssem adonésseu adonéssim adonéssiu adoní alg bal bal (1) occ sept val v
avvedersi

adonis n masc
adone

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adozione

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adopt adopta adoptada adoptades adoptam adoptant adoptar adoptara adoptaran adoptarem adoptaren adoptares adoptareu adoptaria adoptarien adoptaries adoptarà adoptaràs adoptaré adoptaríem adoptaríeu adoptassen adoptasses adoptassin adoptassis adoptat adoptats adoptau adoptava adoptaven adoptaves adopte adoptem adopten adoptes adoptessen adoptesses adoptessin adoptessis adopteu adopti adoptin adoptis adopto adoptà adoptàrem adoptàreu adoptàs adoptàssem adoptàsseu adoptàssim adoptàssiu adoptàvem adoptàveu adoptés adoptéssem adoptésseu adoptéssim adoptéssiu adoptí alg bal bal (1) occ sept val v
adottare
Afillar un estrany.
approvare
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
adorabilmente

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
adorare
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
Amar en extrem.
Besar la mà al Papa reconeixent-lo com a successor de sant Pere.

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ adorm adorma adormen adormes adormi adormia adormida adormides adormien adormies adormiguem adormigueu adormim adormin adormint adormir adormira adormiran adormirem adormiren adormires adormireu adormiria adormirien adormiries adormirà adormiràs adormiré adormiríem adormiríeu adormis adormissen adormisses adormissin adormissis adormit adormits adormiu adormo adorms adormí adormíem adormíeu adormírem adormíreu adormís adormíssem adormísseu adormíssim adormíssiu alg bal occ sept val v
addormentare
Causar son o fer dormir.
addormirsi
Agafar la son.
addormentarsi
Endormiscar-se algú, vèncer-lo la son.
assiderarsi
Entorpir-se algun membre del cos.
anneghittire
Descuidar-se, obrar amb negligència.

adormissar-se /a.ðoɾ.miˈsaɾ.se/ /ə.ðoɾ.mi.səɾˈsə/ /ə.ður.miˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adormissa adormissada adormissades adormissam adormissant adormissar adormissara adormissaran adormissarem adormissaren adormissares adormissareu adormissaria adormissarien adormissaries adormissarà adormissaràs adormissaré adormissaríem adormissaríeu adormissassen adormissasses adormissassin adormissassis adormissat adormissats adormissau adormissava adormissaven adormissaves adormisse adormissem adormissen adormisses adormissessen adormissesses adormissessin adormissessis adormisseu adormissi adormissin adormissis adormisso adormissà adormissàrem adormissàreu adormissàs adormissàssem adormissàsseu adormissàssim adormissàssiu adormissàvem adormissàveu adormissés adormisséssem adormissésseu adormisséssim adormisséssiu adormissí adormís alg bal bal (1) occ sept val v
sonnechiare

adornament /a.ðor.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈment/ /ə.ðoɾ.nəˈment/ /ə.ður.nəˈmen/ n masc
ornamento

adornar /a.ðorˈna/ /a.ðoɾˈna/ /a.ðoɾˈnaɾ/ /ə.ðoɾˈna/ /ə.ðurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adorn adorna adornada adornades adornam adornant adornar adornara adornaran adornarem adornaren adornares adornareu adornaria adornarien adornaries adornarà adornaràs adornaré adornaríem adornaríeu adornassen adornasses adornassin adornassis adornat adornats adornau adornava adornaven adornaves adorne adornem adornen adornes adornessen adornesses adornessin adornessis adorneu adorni adornin adornis adorno adornà adornàrem adornàreu adornàs adornàssem adornàsseu adornàssim adornàssiu adornàvem adornàveu adornés adornéssem adornésseu adornéssim adornéssiu adorní bal bal (1) occ sept val v
adornare

adossar /a.ðoˈsa/ /a.ðoˈsaɾ/ /ə.ðoˈsa/ /ə.ðuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adossa adossada adossades adossam adossant adossar adossara adossaran adossarem adossaren adossares adossareu adossaria adossarien adossaries adossarà adossaràs adossaré adossaríem adossaríeu adossassen adossasses adossassin adossassis adossat adossats adossau adossava adossaven adossaves adosse adossem adossen adosses adossessen adossesses adossessin adossessis adosseu adossi adossin adossis adosso adossà adossàrem adossàreu adossàs adossàssem adossàsseu adossàssim adossàssiu adossàvem adossàveu adossés adosséssem adossésseu adosséssim adosséssiu adossí adòs bal bal (1) occ sept val v
addossarsi

adotzenar /a.ðo.d͡zeˈna/ /a.ðo.d͡zeˈnaɾ/ /ə.ðo.d͡zəˈna/ /ə.ðu.d͡zəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adotzena adotzenada adotzenades adotzenam adotzenant adotzenar adotzenara adotzenaran adotzenarem adotzenaren adotzenares adotzenareu adotzenaria adotzenarien adotzenaries adotzenarà adotzenaràs adotzenaré adotzenaríem adotzenaríeu adotzenassen adotzenasses adotzenassin adotzenassis adotzenat adotzenats adotzenau adotzenava adotzenaven adotzenaves adotzene adotzenem adotzenen adotzenes adotzenessen adotzenesses adotzenessin adotzenessis adotzeneu adotzeni adotzenin adotzenis adotzeno adotzenà adotzenàrem adotzenàreu adotzenàs adotzenàssem adotzenàsseu adotzenàssim adotzenàssiu adotzenàvem adotzenàveu adotzenés adotzenéssem adotzenésseu adotzenéssim adotzenéssiu adotzení adotzèn bal bal (1) occ sept val v
dozzine
Separar per dotzenes.
dozzina
Fer-se amb gent baixa.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ adquireix adquireixen adquireixes adquireixi adquireixin adquireixis adquireixo adquiresc adquiresqui adquiresquin adquiresquis adquiria adquirida adquirides adquirien adquiries adquiriguem adquirigueu adquirim adquirint adquirir adquirira adquiriran adquirirem adquiriren adquirires adquirireu adquiriria adquiririen adquiriries adquirirà adquiriràs adquiriré adquiriríem adquiriríeu adquirisc adquirisca adquirisquen adquirisques adquirissen adquirisses adquirissin adquirissis adquirit adquirits adquiriu adquirix adquirixen adquirixes adquirixo adquirí adquiríem adquiríeu adquirírem adquiríreu adquirís adquiríssem adquirísseu adquiríssim adquiríssiu bal n-occ occ sept val v
acquistare
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
acquisizione
Acció d’adquirir.
acquisto
Allò que s’adquireix.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalina

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
indirizzo
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçament /a.ðɾe.saˈmen/ /a.ðɾe.saˈment/ /ə.ðɾə.səˈmen/ /ə.ðɾə.səˈment/ n masc
raddrizzamento

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
dirizzare
Posar dret allò que està tort.
addirizzare ingessare
Encaminar, anar tot dret a algun lloc.
raddrizzare
Aixecar, alçar el que ha caigut o estès a terra.
Arreglar, redreçar o reformar.

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
droghiere

adstrat /asˈtɾat/ /atsˈtɾat/ /ətsˈtɾat/ n masc
adstrato

adular /a.ðuˈɫa/ /a.ðuˈɫaɾ/ /ə.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adul adula adulada adulades adulam adulant adular adulara adularan adularem adularen adulares adulareu adularia adularien adularies adularà adularàs adularé adularíem adularíeu adulassen adulasses adulassin adulassis adulat adulats adulau adulava adulaven adulaves adule adulem adulen adules adulessen adulesses adulessin adulessis aduleu aduli adulin adulis adulo adulà adulàrem adulàreu adulàs adulàssem adulàsseu adulàssim adulàssiu adulàvem adulàveu adulés aduléssem adulésseu aduléssim aduléssiu adulí alg bal bal (1) occ sept val v
adulare

adulatòriament /a.ðu.ɫaˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /a.ðu.ɫaˌtɔ.ɾi.aˈment/ /ə.ðu.ɫəˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ə.ðu.ɫəˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
adulatoriamente

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
adulto
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
adulto
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adulter adultera adulterada adulterades adulteram adulterant adulterar adulterara adulteraran adulterarem adulteraren adulterares adulterareu adulteraria adulterarien adulteraries adulterarà adulteraràs adulteraré adulteraríem adulteraríeu adulterassen adulterasses adulterassin adulterassis adulterat adulterats adulterau adulterava adulteraven adulteraves adultere adulterem adulteren adulteres adulteressen adulteresses adulteressin adulteressis adultereu adulteri adulterin adulteris adultero adulterà adulteràrem adulteràreu adulteràs adulteràssem adulteràsseu adulteràssim adulteràssiu adulteràvem adulteràveu adulterés adulteréssem adulterésseu adulteréssim adulteréssiu adulterí alg bal bal (1) occ sept val v
adulterare

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
adulterio

adunar /a.ðuˈna/ /a.ðuˈnaɾ/ /ə.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adun aduna adunada adunades adunam adunant adunar adunara adunaran adunarem adunaren adunares adunareu adunaria adunarien adunaries adunarà adunaràs adunaré adunaríem adunaríeu adunassen adunasses adunassin adunassis adunat adunats adunau adunava adunaven adunaves adune adunem adunen adunes adunessen adunesses adunessin adunessis aduneu aduni adunin adunis aduno adunà adunàrem adunàreu adunàs adunàssem adunàsseu adunàssim adunàssiu adunàvem adunàveu adunés adunéssem adunésseu adunéssim adunéssiu aduní alg bal bal (1) occ sept val v
adunare

advenir /ad.beˈni/ /ad.veˈniɾ/ /əb.vəˈni/ /əd.bəˈni/ advenc advendran advendrem advendreu advendria advendrien advendries advendrà advendràs advendré advendríem advendríeu advenen advenguda advengudes advenguem advengueren advengueres advenguessin advenguessis advengueu advengui advenguin advenguis advengut advenguts advengué advenguérem advenguéreu advengués advenguéssim advenguéssiu advenguí advenia advenien advenies advenim advenint advenir adveniu advens adveníem adveníeu advinc advindran advindrem advindreu advindria advindrien advindries advindrà advindràs advindré advindríem advindríeu advinga advinguda advingudes advinguem advinguen advinguera advingueren advingueres advingues advinguessen advinguesses advinguessin advinguessis advingueu advingui advinguin advinguis advingut advinguts advingué advinguérem advinguéreu advingués advinguéssem advinguésseu advinguéssim advinguéssiu advinguí advé advén alg bal occ val v
sopravvenire

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
avventista

adverar /ad.beˈɾa/ /ad.veˈɾaɾ/ /əb.vəˈɾa/ /əd.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adver advera adverada adverades adveram adverant adverar adverara adveraran adverarem adveraren adverares adverareu adveraria adverarien adveraries adverarà adveraràs adveraré adveraríem adveraríeu adverassen adverasses adverassin adverassis adverat adverats adverau adverava adveraven adveraves advere adverem adveren adveres adveressen adveresses adveressin adveressis advereu adveri adverin adveris advero adverà adveràrem adveràreu adveràs adveràssem adveràsseu adveràssim adveràssiu adveràvem adveràveu adverés adveréssem adverésseu adveréssim adveréssiu adverí alg bal bal (1) occ sept val v
avverare

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
avverbio

adversament /adˌbɛr.saˈmen/ /adˌbɛɾ.saˈmen/ /adˌvɛɾ.saˈment/ /əbˌvɛr.səˈmen/ /əbˌvɛɾ.səˈment/ /ədˌbɛr.səˈmen/ adv
avversamente

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
avversario

advertidament /ad.berˌti.ðaˈmen/ /ad.beɾˌti.ðaˈmen/ /ad.veɾˌti.ðaˈment/ /əb.vərˌti.ðəˈmen/ /əb.vəɾˌti.ðəˈment/ /əd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
avvertitamente

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
avvertimento
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.
(dret) Avís sense amenaça d'una sanció o d'una pena.

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
avvedersi
Reparar, observar.
avvertire
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
avvertenza

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. advoc advoca advocada advocades advocam advocant advocar advocara advocaran advocarem advocaren advocares advocareu advocaria advocarien advocaries advocarà advocaràs advocaré advocaríem advocaríeu advocassen advocasses advocassin advocassis advocat advocats advocau advocava advocaven advocaves advoco advocà advocàrem advocàreu advocàs advocàssem advocàsseu advocàssim advocàssiu advocàvem advocàveu advoque advoquem advoquen advoques advoquessen advoquesses advoquessin advoquessis advoqueu advoqui advoquin advoquis advoqués advoquéssem advoquésseu advoquéssim advoquéssiu advoquí bal bal (1) occ sept val v
avvocare

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
avvocato

adés /aˈðes/ /əˈðes/ adv
adesso

adéu /əˈðew/ Interjection
arrivederci
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
adultero
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
adultero
Persona que comet adulteri.

aeri /aˈɛ.ɾi/ /əˈɛ.ɾi/ aèria adj masc
aereo
Relatiu a l'aire.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ aeròbia adj masc
aerobico
Que viu només en presència de l'oxigen.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
aerobio
Microorganisme o bacteri que pot viure en presència d'oxigen.

aerobiosi /a.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.βiˈɔ.zi/ n fem
aerobiosi

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
hovercraft

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aeronave aeromobile
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aeronautica

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
aeroporto

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerosol

aerostàtic /aˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾusˈta.tik/ adj masc
aerostatico

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerostatica

afablement /aˌfa.bɫeˈment/ /aˌfa.βɫeˈmen/ /aˌfab.bɫeˈmen/ /əˌfa.βɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈment/ adv
affabilmente

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
radere
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.
liciarsi
Compondre amb afaits a algú.

afalagadorament /a.fa.ɫa.ɣaˌðo.ɾaˈmen/ /a.fa.ɫa.ɣaˌðo.ɾaˈment/ /ə.fə.ɫə.ɣəˌðo.ɾəˈmen/ /ə.fə.ɫə.ɣəˌðo.ɾəˈment/ adv
lusinghieramente

afamar /a.faˈma/ /a.faˈmaɾ/ /ə.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afam afama afamada afamades afamam afamant afamar afamara afamaran afamarem afamaren afamares afamareu afamaria afamarien afamaries afamarà afamaràs afamaré afamaríem afamaríeu afamassen afamasses afamassin afamassis afamat afamats afamau afamava afamaven afamaves afame afamem afamen afames afamessen afamesses afamessin afamessis afameu afami afamin afamis afamo afamà afamàrem afamàreu afamàs afamàssem afamàsseu afamàssim afamàssiu afamàvem afamàveu afamés afaméssem afamésseu afaméssim afaméssiu afamí alg bal bal (1) occ sept val v
affamare
Fer patir fam.
agguzar
Fer venir gana de menjar.

afanar /a.faˈna/ /a.faˈnaɾ/ /ə.fəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afan afana afanada afanades afanam afanant afanar afanara afanaran afanarem afanaren afanares afanareu afanaria afanarien afanaries afanarà afanaràs afanaré afanaríem afanaríeu afanassen afanasses afanassin afanassis afanat afanats afanau afanava afanaven afanaves afane afanem afanen afanes afanessen afanesses afanessin afanessis afaneu afani afanin afanis afano afanà afanàrem afanàreu afanàs afanàssem afanàsseu afanàssim afanàssiu afanàvem afanàveu afanés afanéssem afanésseu afanéssim afanéssiu afaní alg bal bal (1) occ sept val v
rubare

afany /aˈfaɲ/ /əˈfaɲ/ n masc
impegno
Dedicació amb esforç per aconseguir algun objectiu.
desiderio
Desig intens.

afanyadament /a.faˌɲa.ðaˈmen/ /a.faˌɲa.ðaˈment/ /ə.fəˌɲa.ðəˈmen/ /ə.fəˌɲa.ðəˈment/ adv
affannosamente

afanyar /a.faˈɲa/ /a.faˈɲaɾ/ /ə.fəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afany afanya afanyada afanyades afanyam afanyant afanyar afanyara afanyaran afanyarem afanyaren afanyares afanyareu afanyaria afanyarien afanyaries afanyarà afanyaràs afanyaré afanyaríem afanyaríeu afanyassen afanyasses afanyassin afanyassis afanyat afanyats afanyau afanyava afanyaven afanyaves afanye afanyem afanyen afanyes afanyessen afanyesses afanyessin afanyessis afanyeu afanyi afanyin afanyis afanyo afanyà afanyàrem afanyàreu afanyàs afanyàssem afanyàsseu afanyàssim afanyàssiu afanyàvem afanyàveu afanyés afanyéssem afanyésseu afanyéssim afanyéssiu afanyí bal bal (1) occ sept val v
affretarsi
Guanyar amb afany.

afartar /a.farˈta/ /a.faɾˈta/ /a.faɾˈtaɾ/ /ə.fərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afart afarta afartada afartades afartam afartant afartar afartara afartaran afartarem afartaren afartares afartareu afartaria afartarien afartaries afartarà afartaràs afartaré afartaríem afartaríeu afartassen afartasses afartassin afartassis afartat afartats afartau afartava afartaven afartaves afarte afartem afarten afartes afartessen afartesses afartessin afartessis afarteu afarti afartin afartis afarto afartà afartàrem afartàreu afartàs afartàssem afartàsseu afartàssim afartàssiu afartàvem afartàveu afartés afartéssem afartésseu afartéssim afartéssiu afartí bal bal (1) occ sept val v
saziare
Satisfer o saciar amb excés les ganes de menjar o beure.

afavorir /a.fa.voˈɾiɾ/ /a.fa.βoˈɾi/ /ə.fə.voˈɾi/ /ə.fə.vuˈɾi/ /ə.fə.βuˈɾi/ afavoreix afavoreixen afavoreixes afavoreixi afavoreixin afavoreixis afavoreixo afavoresc afavoresqui afavoresquin afavoresquis afavoria afavorida afavorides afavorien afavories afavoriguem afavorigueu afavorim afavorint afavorir afavorira afavoriran afavorirem afavoriren afavorires afavorireu afavoriria afavoririen afavoriries afavorirà afavoriràs afavoriré afavoriríem afavoriríeu afavorisc afavorisca afavorisquen afavorisques afavorissen afavorisses afavorissin afavorissis afavorit afavorits afavoriu afavorix afavorixen afavorixes afavorixo afavorí afavoríem afavoríeu afavorírem afavoríreu afavorís afavoríssem afavorísseu afavoríssim afavoríssiu bal n-occ occ sept val v
proteggere
Emparar, ajudar, defensar, protegir.
favorire
Fer algun favor.

afeccionar-se /a.fek.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fək.si.o.nəɾˈsə/ /ə.fək.si.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afeccion afecciona afeccionada afeccionades afeccionam afeccionant afeccionar afeccionara afeccionaran afeccionarem afeccionaren afeccionares afeccionareu afeccionaria afeccionarien afeccionaries afeccionarà afeccionaràs afeccionaré afeccionaríem afeccionaríeu afeccionassen afeccionasses afeccionassin afeccionassis afeccionat afeccionats afeccionau afeccionava afeccionaven afeccionaves afeccione afeccionem afeccionen afecciones afeccionessen afeccionesses afeccionessin afeccionessis afeccioneu afeccioni afeccionin afeccionis afecciono afeccionà afeccionàrem afeccionàreu afeccionàs afeccionàssem afeccionàsseu afeccionàssim afeccionàssiu afeccionàvem afeccionàveu afeccionés afeccionéssem afeccionésseu afeccionéssim afeccionéssiu afeccioní alg bal bal (1) occ sept val v
affezionare

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
affezione
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
affettazione

afectadament /a.fekˌta.ðaˈmen/ /a.fekˌta.ðaˈment/ /ə.fəkˌta.ðəˈmen/ /ə.fəkˌta.ðəˈment/ adv
leccatamente

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
affettare
Parlar o obrar amb afectació.
fingere
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
colpire
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
affetto
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectivitat /a.fek.ti.viˈtat/ /a.fek.ti.βiˈtat/ /ə.fək.ti.viˈtat/ /ə.fək.ti.βiˈtat/ n fem
affettività

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
affettuosamente

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
affettuoso

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
aggiungere
Augmentar, posar-ne més.

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferr aferra aferrada aferrades aferram aferrant aferrar aferrara aferraran aferrarem aferraren aferrares aferrareu aferraria aferrarien aferraries aferrarà aferraràs aferraré aferraríem aferraríeu aferrassen aferrasses aferrassin aferrassis aferrat aferrats aferrau aferrava aferraven aferraves aferre aferrem aferren aferres aferressen aferresses aferressin aferressis aferreu aferri aferrin aferris aferro aferrà aferràrem aferràreu aferràs aferràssem aferràsseu aferràssim aferràssiu aferràvem aferràveu aferrés aferréssem aferrésseu aferréssim aferréssiu aferrí bal bal (1) occ sept val v
afferrare
Agafar fortament.
serrar
Plegar la vela sobre la verga i assegurar-la.

aferrissadament /a.fe.riˌsa.ðaˈmen/ /a.fe.riˌsa.ðaˈment/ /ə.fə.riˌsa.ðəˈmen/ /ə.fə.riˌsa.ðəˈment/ adv
accanitamente

aferrissar-se /a.fe.riˈsaɾ.se/ /ə.fə.ri.səɾˈsə/ /ə.fə.riˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferrissa aferrissada aferrissades aferrissam aferrissant aferrissar aferrissara aferrissaran aferrissarem aferrissaren aferrissares aferrissareu aferrissaria aferrissarien aferrissaries aferrissarà aferrissaràs aferrissaré aferrissaríem aferrissaríeu aferrissassen aferrissasses aferrissassin aferrissassis aferrissat aferrissats aferrissau aferrissava aferrissaven aferrissaves aferrisse aferrissem aferrissen aferrisses aferrissessen aferrissesses aferrissessin aferrissessis aferrisseu aferrissi aferrissin aferrissis aferrisso aferrissà aferrissàrem aferrissàreu aferrissàs aferrissàssem aferrissàsseu aferrissàssim aferrissàssiu aferrissàvem aferrissàveu aferrissés aferrisséssem aferrissésseu aferrisséssim aferrisséssiu aferrissí aferrís bal bal (1) occ sept val v
afferrare

afiblar /a.fibˈbɫa/ /a.fiˈbɫaɾ/ /a.fiˈβɫa/ /ə.fibˈbɫa/ /ə.fiˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afibl afibla afiblada afiblades afiblam afiblant afiblar afiblara afiblaran afiblarem afiblaren afiblares afiblareu afiblaria afiblarien afiblaries afiblarà afiblaràs afiblaré afiblaríem afiblaríeu afiblassen afiblasses afiblassin afiblassis afiblat afiblats afiblau afiblava afiblaven afiblaves afible afiblem afiblen afibles afiblessen afiblesses afiblessin afiblessis afibleu afibli afiblin afiblis afiblo afiblà afiblàrem afiblàreu afiblàs afiblàssem afiblàsseu afiblàssim afiblàssiu afiblàvem afiblàveu afiblés afibléssem afiblésseu afibléssim afibléssiu afiblí bal bal (1) occ sept val v
affibbiare

aficionar-se /a.fi.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fi.si.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aficion aficiona aficionada aficionades aficionam aficionant aficionar aficionara aficionaran aficionarem aficionaren aficionares aficionareu aficionaria aficionarien aficionaries aficionarà aficionaràs aficionaré aficionaríem aficionaríeu aficionassen aficionasses aficionassin aficionassis aficionat aficionats aficionau aficionava aficionaven aficionaves aficione aficionem aficionen aficiones aficionessen aficionesses aficionessin aficionessis aficioneu aficioni aficionin aficionis aficiono aficionà aficionàrem aficionàreu aficionàs aficionàssem aficionàsseu aficionàssim aficionàssiu aficionàvem aficionàveu aficionés aficionéssem aficionésseu aficionéssim aficionéssiu aficioní bal bal (1) occ sept val v
appassionarsi

afició /a.fi.siˈo/ /ə.fi.siˈo/ n fem
inclinazione
Inclinació a una activitat.
tifoseria
Conjunt d’aficionats.

afigurar /a.fi.ɣuˈɾa/ /a.fi.ɣuˈɾaɾ/ /ə.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afigur afigura afigurada afigurades afiguram afigurant afigurar afigurara afiguraran afigurarem afiguraren afigurares afigurareu afiguraria afigurarien afiguraries afigurarà afiguraràs afiguraré afiguraríem afiguraríeu afigurassen afigurasses afigurassin afigurassis afigurat afigurats afigurau afigurava afiguraven afiguraves afigure afigurem afiguren afigures afiguressen afiguresses afiguressin afiguressis afigureu afiguri afigurin afiguris afiguro afigurà afiguràrem afiguràreu afiguràs afiguràssem afiguràsseu afiguràssim afiguràssiu afiguràvem afiguràveu afigurés afiguréssem afigurésseu afiguréssim afiguréssiu afigurí bal bal (1) occ sept val v
figurarsi raffigurare
(pronominal) Passar a algú per la imaginació alguna cosa que no és certa.

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afil afila afilada afilades afilam afilant afilar afilara afilaran afilarem afilaren afilares afilareu afilaria afilarien afilaries afilarà afilaràs afilaré afilaríem afilaríeu afilassen afilasses afilassin afilassis afilat afilats afilau afilava afilaven afilaves afile afilem afilen afiles afilessen afilesses afilessin afilessis afileu afili afilin afilis afilo afilà afilàrem afilàreu afilàs afilàssem afilàsseu afilàssim afilàssiu afilàvem afilàveu afilés afiléssem afilésseu afiléssim afiléssiu afilí alg bal bal (1) occ sept val v
affilare

afiliar /a.fi.ɫiˈa/ /a.fi.ɫiˈaɾ/ /ə.fi.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afilia afiliada afiliades afiliam afiliant afiliar afiliara afiliaran afiliarem afiliaren afiliares afiliareu afiliaria afiliarien afiliaries afiliarà afiliaràs afiliaré afiliaríem afiliaríeu afiliassen afiliasses afiliassin afiliassis afiliat afiliats afiliau afiliava afiliaven afiliaves afilie afiliem afilien afilies afiliessen afiliesses afiliessin afiliessis afilieu afilii afilio afilià afiliàrem afiliàreu afiliàs afiliàssem afiliàsseu afiliàssim afiliàssiu afiliàvem afiliàveu afiliés afiliéssem afiliésseu afiliéssim afiliéssiu afilií afiliï afiliïn afiliïs alg bal bal (1) occ sept val v
affiliare

afillar /a.fiˈʎa/ /a.fiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afill afilla afillada afillades afillam afillant afillar afillara afillaran afillarem afillaren afillares afillareu afillaria afillarien afillaries afillarà afillaràs afillaré afillaríem afillaríeu afillassen afillasses afillassin afillassis afillat afillats afillau afillava afillaven afillaves afille afillem afillen afilles afillessen afillesses afillessin afillessis afilleu afilli afillin afillis afillo afillà afillàrem afillàreu afillàs afillàssem afillàsseu afillàssim afillàssiu afillàvem afillàveu afillés afilléssem afillésseu afilléssim afilléssiu afillí alg bal bal (1) occ sept val v
affiliare

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
perfezionare
Donar a una cosa la perfecció de què és capaç.
bilanciare
Posar les balances al fi.
accordare
Trempar els instruments dels músics.
affinare
Purificar els metalls en el gresol.
consuonare
Cantar, sonar amb afinació.

afinestrar-se /a.fi.nasˈtɾaɾ.sa/ afinestr afinestra afinestrada afinestrades afinestrant afinestrar afinestraran afinestrarem afinestraren afinestrares afinestrareu afinestraria afinestrarien afinestraries afinestrarà afinestraràs afinestraré afinestraríem afinestraríeu afinestrat afinestrats afinestrau afinestrava afinestraven afinestraves afinestrem afinestren afinestres afinestressin afinestressis afinestreu afinestri afinestrin afinestris afinestrà afinestràrem afinestràreu afinestràvem afinestràveu afinestréssim afinestréssiu afinestrí alg v
affacciarsi

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
affinità

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
affermazione

afirmar /a.firˈma/ /a.fiɾˈma/ /a.fiɾˈmaɾ/ /ə.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afirm afirma afirmada afirmades afirmam afirmant afirmar afirmara afirmaran afirmarem afirmaren afirmares afirmareu afirmaria afirmarien afirmaries afirmarà afirmaràs afirmaré afirmaríem afirmaríeu afirmassen afirmasses afirmassin afirmassis afirmat afirmats afirmau afirmava afirmaven afirmaves afirme afirmem afirmen afirmes afirmessen afirmesses afirmessin afirmessis afirmeu afirmi afirmin afirmis afirmo afirmà afirmàrem afirmàreu afirmàs afirmàssem afirmàsseu afirmàssim afirmàssiu afirmàvem afirmàveu afirmés afirméssem afirmésseu afirméssim afirméssiu afirmí alg bal bal (1) occ sept val v
affermare

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ adv
affermativamente

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ adj masc
affisso
Que s'ha fusionat o agafat fortament a una altra cosa.

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
affisso
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflaquir /a.fɫaˈki/ /a.fɫaˈkiɾ/ /ə.fɫəˈki/ aflaqueix aflaqueixen aflaqueixes aflaqueixi aflaqueixin aflaqueixis aflaqueixo aflaquesc aflaquesqui aflaquesquin aflaquesquis aflaquia aflaquida aflaquides aflaquien aflaquies aflaquiguem aflaquigueu aflaquim aflaquint aflaquir aflaquira aflaquiran aflaquirem aflaquiren aflaquires aflaquireu aflaquiria aflaquirien aflaquiries aflaquirà aflaquiràs aflaquiré aflaquiríem aflaquiríeu aflaquisc aflaquisca aflaquisquen aflaquisques aflaquissen aflaquisses aflaquissin aflaquissis aflaquit aflaquits aflaquiu aflaquix aflaquixen aflaquixes aflaquixo aflaquí aflaquíem aflaquíeu aflaquírem aflaquíreu aflaquís aflaquíssem aflaquísseu aflaquíssim aflaquíssiu bal n-occ occ sept val v
dimagrare

aflicció /a.fɫik.siˈo/ /ə.fɫik.siˈo/ n fem
afflizione

afligir /a.fɫiˈd͡ʒi/ /a.fɫiˈd͡ʒiɾ/ /a.fɫiˈʒi/ /ə.fɫiˈʒi/ afligeix afligeixen afligeixes afligeixi afligeixin afligeixis afligeixo afligesc afligesqui afligesquin afligesquis afligia afligida afligides afligien afligies afligiguem afligigueu afligim afligint afligir afligira afligiran afligirem afligiren afligires afligireu afligiria afligirien afligiries afligirà afligiràs afligiré afligiríem afligiríeu afligisc afligisca afligisquen afligisques afligissen afligisses afligissin afligissis afligit afligits afligiu afligix afligixen afligixes afligixo afligí afligíem afligíeu afligírem afligíreu afligís afligíssem afligísseu afligíssim afligíssiu bal n-occ occ sept val v
affliggere

aflorar /a.fɫoˈɾa/ /a.fɫoˈɾaɾ/ /ə.fɫoˈɾa/ /ə.fɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aflor aflora aflorada aflorades afloram aflorant aflorar aflorara afloraran aflorarem afloraren aflorares aflorareu afloraria aflorarien afloraries aflorarà afloraràs afloraré afloraríem afloraríeu aflorassen aflorasses aflorassin aflorassis aflorat aflorats aflorau aflorava afloraven afloraves aflore aflorem afloren aflores afloressen afloresses afloressin afloressis afloreu aflori aflorin afloris afloro aflorà afloràrem afloràreu afloràs afloràssem afloràsseu afloràssim afloràssiu afloràvem afloràveu aflorés afloréssem aflorésseu afloréssim afloréssiu aflorí bal bal (1) occ sept val v
affiorare

afluir /a.fɫuˈi/ /a.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ aflueix aflueixen aflueixes aflueixi aflueixin aflueixis aflueixo afluesc afluesqui afluesquin afluesquis afluint afluir afluiran afluirem afluireu afluiria afluirien afluiries afluirà afluiràs afluiré afluiríem afluiríeu afluí afluíem afluíeu afluírem afluíreu afluís afluíssem afluísseu afluíssim afluíssiu afluïa afluïda afluïdes afluïen afluïes afluïguem afluïgueu afluïm afluïra afluïren afluïres afluïsc afluïsca afluïsquen afluïsques afluïssen afluïsses afluïssin afluïssis afluït afluïts afluïu afluïx afluïxen afluïxes afluïxo bal n-occ occ sept val v
affluire

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afluix afluixa afluixada afluixades afluixam afluixant afluixar afluixara afluixaran afluixarem afluixaren afluixares afluixareu afluixaria afluixarien afluixaries afluixarà afluixaràs afluixaré afluixaríem afluixaríeu afluixassen afluixasses afluixassin afluixassis afluixat afluixats afluixau afluixava afluixaven afluixaves afluixe afluixem afluixen afluixes afluixessen afluixesses afluixessin afluixessis afluixeu afluixi afluixin afluixis afluixo afluixà afluixàrem afluixàreu afluixàs afluixàssem afluixàsseu afluixàssim afluixàssiu afluixàvem afluixàveu afluixés afluixéssem afluixésseu afluixéssim afluixéssiu afluixí bal bal (1) occ sept val v
rallentare
Posar fluix allò que està estret o tibant.
Entebeir-se, disminuir el fervor o aplicació amb que es feia alguna cosa.
raddolcirsi
Perdre la força alguna cosa, com la febre, la malaltia...

afluència /a.fɫuˈɛn.si.a/ /ə.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
affluenza

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afoll afolla afollada afollades afollam afollant afollar afollara afollaran afollarem afollaren afollares afollareu afollaria afollarien afollaries afollarà afollaràs afollaré afollaríem afollaríeu afollassen afollasses afollassin afollassis afollat afollats afollau afollava afollaven afollaves afolle afollem afollen afolles afollessen afollesses afollessin afollessis afolleu afolli afollin afollis afollo afollà afollàrem afollàreu afollàs afollàssem afollàsseu afollàssim afollàssiu afollàvem afollàveu afollés afolléssem afollésseu afolléssim afolléssiu afollí alg bal bal (1) occ sept val v
conculcare
Trepitjar, xafar.
guastare
Malmetre o maltractar alguna cosa; fer malbé.
opprimere
oprimir
guastare straziare
Malmetre algun membre del cos; mutilar.
insanire
(pronominal) Malparir, embogir, tornar-se boig.

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
afonia

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ n masc
capienza
(castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
fortunatamente

afranquir /a.fɾaŋˈki/ /a.fɾaŋˈkiɾ/ /ə.fɾəŋˈki/ afranqueix afranqueixen afranqueixes afranqueixi afranqueixin afranqueixis afranqueixo afranquesc afranquesqui afranquesquin afranquesquis afranquia afranquida afranquides afranquien afranquies afranquiguem afranquigueu afranquim afranquint afranquir afranquira afranquiran afranquirem afranquiren afranquires afranquireu afranquiria afranquirien afranquiries afranquirà afranquiràs afranquiré afranquiríem afranquiríeu afranquisc afranquisca afranquisquen afranquisques afranquissen afranquisses afranquissin afranquissis afranquit afranquits afranquiu afranquix afranquixen afranquixes afranquixo afranquí afranquíem afranquíeu afranquírem afranquíreu afranquís afranquíssem afranquísseu afranquíssim afranquíssiu bal n-occ occ sept val v
affrancare

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
africano
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
africano
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
afrikaans

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
afrofuturismo

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afront afronta afrontada afrontades afrontam afrontant afrontar afrontara afrontaran afrontarem afrontaren afrontares afrontareu afrontaria afrontarien afrontaries afrontarà afrontaràs afrontaré afrontaríem afrontaríeu afrontassen afrontasses afrontassin afrontassis afrontat afrontats afrontau afrontava afrontaven afrontaves afronte afrontem afronten afrontes afrontessen afrontesses afrontessin afrontessis afronteu afronti afrontin afrontis afronto afrontà afrontàrem afrontàreu afrontàs afrontàssem afrontàsseu afrontàssim afrontàssiu afrontàvem afrontàveu afrontés afrontéssem afrontésseu afrontéssim afrontéssiu afrontí alg bal bal (1) occ sept val v
affrontare
Confrontar.
difamare
Causar afront.

afrontat /a.fɾonˈtat/ /ə.fɾonˈtat/ /ə.fɾunˈtat/ adj masc
affrontato

afuar /a.fuˈa/ /a.fuˈaɾ/ /ə.fuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afua afuada afuades afuam afuant afuar afuara afuaran afuarem afuaren afuares afuareu afuaria afuarien afuaries afuarà afuaràs afuaré afuaríem afuaríeu afuassen afuasses afuassin afuassis afuat afuats afuau afuava afuaven afuaves afue afuem afuen afues afuessen afuesses afuessin afuessis afueu afuo afuu afuà afuàrem afuàreu afuàs afuàssem afuàsseu afuàssim afuàssiu afuàvem afuàveu afués afuéssem afuésseu afuéssim afuéssiu afuí afuï afuïn afuïs bal bal (1) occ sept val v
affilare

afusar /a.fuˈza/ /a.fuˈzaɾ/ /ə.fuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afusa afusada afusades afusam afusant afusar afusara afusaran afusarem afusaren afusares afusareu afusaria afusarien afusaries afusarà afusaràs afusaré afusaríem afusaríeu afusassen afusasses afusassin afusassis afusat afusats afusau afusava afusaven afusaves afuse afusem afusen afuses afusessen afusesses afusessin afusessis afuseu afusi afusin afusis afuso afusà afusàrem afusàreu afusàs afusàssem afusàsseu afusàssim afusàssiu afusàvem afusàveu afusés afuséssem afusésseu afuséssim afuséssiu afusí afús alg bal bal (1) occ sept val v
affusolare
Donar forma de fus.

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ n fem
aferesi

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agabell agabella agabellada agabellades agabellam agabellant agabellar agabellara agabellaran agabellarem agabellaren agabellares agabellareu agabellaria agabellarien agabellaries agabellarà agabellaràs agabellaré agabellaríem agabellaríeu agabellassen agabellasses agabellassin agabellassis agabellat agabellats agabellau agabellava agabellaven agabellaves agabelle agabellem agabellen agabelles agabellessen agabellesses agabellessin agabellessis agabelleu agabelli agabellin agabellis agabello agabellà agabellàrem agabellàreu agabellàs agabellàssem agabellàsseu agabellàssim agabellàssiu agabellàvem agabellàveu agabellés agabelléssem agabellésseu agabelléssim agabelléssiu agabellí bal bal (1) occ sept val v
monopolio
Comprar molt gènere per estancar-lo, i vendre'l més car.

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
prendere
Prendre amb la mà alguna cosa.
incollare
Apegar, enganxar.
arrestare
Prendre un reu o algú que fuig.
soprapprendre
Sobrevenir.
appicarsi
Contraure.
Prendre, acceptar alguna cosa.
occupare
Ocupar un espai o certa distància física.
radicare
Arrelar les plantes.
attenersi
(pronominal) Sostenir-se amb les mans per a no caure.
attaccarsi
(pronominal) Unir-se dues coses naturalment.

agarberar /a.ɣar.βeˈɾa/ /a.ɣaɾ.beˈɾaɾ/ /a.ɣaɾ.βeˈɾa/ /ə.ɣər.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarber agarbera agarberada agarberades agarberam agarberant agarberar agarberara agarberaran agarberarem agarberaren agarberares agarberareu agarberaria agarberarien agarberaries agarberarà agarberaràs agarberaré agarberaríem agarberaríeu agarberassen agarberasses agarberassin agarberassis agarberat agarberats agarberau agarberava agarberaven agarberaves agarbere agarberem agarberen agarberes agarberessen agarberesses agarberessin agarberessis agarbereu agarberi agarberin agarberis agarbero agarberà agarberàrem agarberàreu agarberàs agarberàssem agarberàsseu agarberàssim agarberàssiu agarberàvem agarberàveu agarberés agarberéssem agarberésseu agarberéssim agarberéssiu agarberí bal bal (1) occ sept val v
ammanare

agarbonar /a.ɣar.βoˈna/ /a.ɣaɾ.boˈnaɾ/ /a.ɣaɾ.βoˈna/ /ə.ɣər.buˈna/ /ə.ɣəɾ.boˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarbon agarbona agarbonada agarbonades agarbonam agarbonant agarbonar agarbonara agarbonaran agarbonarem agarbonaren agarbonares agarbonareu agarbonaria agarbonarien agarbonaries agarbonarà agarbonaràs agarbonaré agarbonaríem agarbonaríeu agarbonassen agarbonasses agarbonassin agarbonassis agarbonat agarbonats agarbonau agarbonava agarbonaven agarbonaves agarbone agarbonem agarbonen agarbones agarbonessen agarbonesses agarbonessin agarbonessis agarboneu agarboni agarbonin agarbonis agarbono agarbonà agarbonàrem agarbonàreu agarbonàs agarbonàssem agarbonàsseu agarbonàssim agarbonàssiu agarbonàvem agarbonàveu agarbonés agarbonéssem agarbonésseu agarbonéssim agarbonéssiu agarboní bal bal (1) occ sept val v
accovonare
Fer garbons.
abbrancare
(pronominal) Abraonar-se, agafar-se els que es barallen.

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarr agarra agarrada agarrades agarram agarrant agarrar agarrara agarraran agarrarem agarraren agarrares agarrareu agarraria agarrarien agarraries agarrarà agarraràs agarraré agarraríem agarraríeu agarrassen agarrasses agarrassin agarrassis agarrat agarrats agarrau agarrava agarraven agarraves agarre agarrem agarren agarres agarressen agarresses agarressin agarressis agarreu agarri agarrin agarris agarro agarrà agarràrem agarràreu agarràs agarràssem agarràsseu agarràssim agarràssiu agarràvem agarràveu agarrés agarréssem agarrésseu agarréssim agarréssiu agarrí bal bal (1) occ sept val v
impalmare
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.
attenersi
(pronominal) aferrar-se

agemolir-se /a.d͡ʒe.moˈɫiɾ.se/ /a.ʒe.moˈɫir.se/ /ə.ʒə.moˈɫiɾ.sə/ /ə.ʒə.mu.ɫirˈsə/ /ə.ʒə.muˈɫir.sə/ agemoleix agemoleixen agemoleixes agemoleixi agemoleixin agemoleixis agemoleixo agemolesc agemolesqui agemolesquin agemolesquis agemolia agemolida agemolides agemolien agemolies agemoliguem agemoligueu agemolim agemolint agemolir agemolira agemoliran agemolirem agemoliren agemolires agemolireu agemoliria agemolirien agemoliries agemolirà agemoliràs agemoliré agemoliríem agemoliríeu agemolisc agemolisca agemolisquen agemolisques agemolissen agemolisses agemolissin agemolissis agemolit agemolits agemoliu agemolix agemolixen agemolixes agemolixo agemolí agemolíem agemolíeu agemolírem agemolíreu agemolís agemolíssem agemolísseu agemolíssim agemolíssiu bal n-occ occ sept val v
strisciare
(antic) Arrupir-se de fred.
smettere
Doblegar el cos en sentit d'humiliació o tenir l'actitud de cedir moralment.

agenciar /a.d͡ʒen.siˈa/ /a.d͡ʒen.siˈaɾ/ /a.ʒen.siˈa/ /ə.ʒən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agencia agenciada agenciades agenciam agenciant agenciar agenciara agenciaran agenciarem agenciaren agenciares agenciareu agenciaria agenciarien agenciaries agenciarà agenciaràs agenciaré agenciaríem agenciaríeu agenciassen agenciasses agenciassin agenciassis agenciat agenciats agenciau agenciava agenciaven agenciaves agencie agenciem agencien agencies agenciessen agenciesses agenciessin agenciessis agencieu agencii agencio agencià agenciàrem agenciàreu agenciàs agenciàssem agenciàsseu agenciàssim agenciàssiu agenciàvem agenciàveu agenciés agenciéssem agenciésseu agenciéssim agenciéssiu agencií agenciï agenciïn agenciïs bal bal (1) occ sept val v
procurare

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
﻿agenda agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
inginocchiarsi agenolhar

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ adj
agente
Que obra.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agente
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent turístic n masc
agente turismo
Persona que treballa principalment en les companyies del sector turístic (buros, serveis de turisme de negocis i operadors turístics)

agençar /a.d͡ʒenˈsa/ /a.d͡ʒenˈsaɾ/ /a.ʒenˈsa/ /ə.ʒənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agence agencem agencen agences agencessen agencesses agencessin agencessis agenceu agenci agencin agencis agencés agencéssem agencésseu agencéssim agencéssiu agencí agenç agença agençada agençades agençam agençant agençar agençara agençaran agençarem agençaren agençares agençareu agençaria agençarien agençaries agençarà agençaràs agençaré agençaríem agençaríeu agençassen agençasses agençassin agençassis agençat agençats agençau agençava agençaven agençaves agenço agençà agençàrem agençàreu agençàs agençàssem agençàsseu agençàssim agençàssiu agençàvem agençàveu bal bal (1) occ sept val v
sistemare

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agerman agermana agermanada agermanades agermanam agermanant agermanar agermanara agermanaran agermanarem agermanaren agermanares agermanareu agermanaria agermanarien agermanaries agermanarà agermanaràs agermanaré agermanaríem agermanaríeu agermanassen agermanasses agermanassin agermanassis agermanat agermanats agermanau agermanava agermanaven agermanaves agermane agermanem agermanen agermanes agermanessen agermanesses agermanessin agermanessis agermaneu agermani agermanin agermanis agermano agermanà agermanàrem agermanàreu agermanàs agermanàssem agermanàsseu agermanàssim agermanàssiu agermanàvem agermanàveu agermanés agermanéssem agermanésseu agermanéssim agermanéssiu agermaní alg bal bal (1) occ sept val v
gemellare
Fer germans místicament.
unire
Unir, ajuntar.

agilitar /a.d͡ʒi.ɫiˈta/ /a.d͡ʒi.ɫiˈtaɾ/ /a.ʒi.ɫiˈta/ /ə.ʒi.ɫiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agilit agilita agilitada agilitades agilitam agilitant agilitar agilitara agilitaran agilitarem agilitaren agilitares agilitareu agilitaria agilitarien agilitaries agilitarà agilitaràs agilitaré agilitaríem agilitaríeu agilitassen agilitasses agilitassin agilitassis agilitat agilitats agilitau agilitava agilitaven agilitaves agilite agilitem agiliten agilites agilitessen agilitesses agilitessin agilitessis agiliteu agiliti agilitin agilitis agilito agilità agilitàrem agilitàreu agilitàs agilitàssem agilitàsseu agilitàssim agilitàssiu agilitàvem agilitàveu agilités agilitéssem agilitésseu agilitéssim agilitéssiu agilití bal bal (1) occ sept val v
ravvivare

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
agilità

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitazione

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agit agita agitada agitades agitam agitant agitar agitara agitaran agitarem agitaren agitares agitareu agitaria agitarien agitaries agitarà agitaràs agitaré agitaríem agitaríeu agitassen agitasses agitassin agitassis agitat agitats agitau agitava agitaven agitaves agite agitem agiten agites agitessen agitesses agitessin agitessis agiteu agiti agitin agitis agito agità agitàrem agitàreu agitàs agitàssem agitàsseu agitàssim agitàssiu agitàvem agitàveu agités agitéssem agitésseu agitéssim agitéssiu agití alg bal bal (1) occ sept val v
agitare

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
agglomerazione
Acció i efecte d’aglomerar o aglomerar-se.
agglomeramento
Multitud de coses o persones concentrades en un lloc.

aglomerar /a.ɣɫo.meˈɾa/ /a.ɣɫo.meˈɾaɾ/ /ə.ɣɫo.məˈɾa/ /ə.ɣɫu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglomer aglomera aglomerada aglomerades aglomeram aglomerant aglomerar aglomerara aglomeraran aglomerarem aglomeraren aglomerares aglomerareu aglomeraria aglomerarien aglomeraries aglomerarà aglomeraràs aglomeraré aglomeraríem aglomeraríeu aglomerassen aglomerasses aglomerassin aglomerassis aglomerat aglomerats aglomerau aglomerava aglomeraven aglomeraves aglomere aglomerem aglomeren aglomeres aglomeressen aglomeresses aglomeressin aglomeressis aglomereu aglomeri aglomerin aglomeris aglomero aglomerà aglomeràrem aglomeràreu aglomeràs aglomeràssem aglomeràsseu aglomeràssim aglomeràssiu aglomeràvem aglomeràveu aglomerés aglomeréssem aglomerésseu aglomeréssim aglomeréssiu aglomerí alg bal bal (1) occ sept val v
agglomerare

aglutinar /a.ɣɫu.tiˈna/ /a.ɣɫu.tiˈnaɾ/ /ə.ɣɫu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglutina aglutinada aglutinades aglutinam aglutinant aglutinar aglutinara aglutinaran aglutinarem aglutinaren aglutinares aglutinareu aglutinaria aglutinarien aglutinaries aglutinarà aglutinaràs aglutinaré aglutinaríem aglutinaríeu aglutinassen aglutinasses aglutinassin aglutinassis aglutinat aglutinats aglutinau aglutinava aglutinaven aglutinaves aglutine aglutinem aglutinen aglutines aglutinessen aglutinesses aglutinessin aglutinessis aglutineu aglutini aglutinin aglutinis aglutino aglutinà aglutinàrem aglutinàreu aglutinàs aglutinàssem aglutinàsseu aglutinàssim aglutinàssiu aglutinàvem aglutinàveu aglutinés aglutinéssem aglutinésseu aglutinéssim aglutinéssiu aglutiní aglutín alg bal bal (1) occ sept val v
agglutinare

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnato

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnosticismo

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
agnosia

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostico

agonal /a.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣuˈnaɫ/ adj
agonale

agonals /a.ɣoˈnaɫs/ /ə.ɣuˈnaɫs/ n fem
agonali

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
agonia

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agonitz agonitza agonitzada agonitzades agonitzam agonitzant agonitzar agonitzara agonitzaran agonitzarem agonitzaren agonitzares agonitzareu agonitzaria agonitzarien agonitzaries agonitzarà agonitzaràs agonitzaré agonitzaríem agonitzaríeu agonitzassen agonitzasses agonitzassin agonitzassis agonitzat agonitzats agonitzau agonitzava agonitzaven agonitzaves agonitze agonitzem agonitzen agonitzes agonitzessen agonitzesses agonitzessin agonitzessis agonitzeu agonitzi agonitzin agonitzis agonitzo agonitzà agonitzàrem agonitzàreu agonitzàs agonitzàssem agonitzàsseu agonitzàssim agonitzàssiu agonitzàvem agonitzàveu agonitzés agonitzéssem agonitzésseu agonitzéssim agonitzéssiu agonitzí bal bal (1) occ sept val v
agonizzare
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
audace

agost /əˈɣost/ n masc
agosto
Vuitè mes de l'any.

agostejar /a.ɣos.teˈd͡ʒa/ /a.ɣos.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣos.teˈʒa/ /ə.ɣos.təˈd͡ʒa/ /ə.ɣus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agostege agostegem agostegen agosteges agostegessen agostegesses agostegessin agostegessis agostegeu agostegi agostegin agostegis agostegés agostegéssem agostegésseu agostegéssim agostegéssiu agostegí agosteig agosteja agostejada agostejades agostejam agostejant agostejar agostejara agostejaran agostejarem agostejaren agostejares agostejareu agostejaria agostejarien agostejaries agostejarà agostejaràs agostejaré agostejaríem agostejaríeu agostejassen agostejasses agostejassin agostejassis agostejat agostejats agostejau agostejava agostejaven agostejaves agostejo agostejà agostejàrem agostejàreu agostejàs agostejàssem agostejàsseu agostejàssim agostejàssiu agostejàvem agostejàveu bal bal (1) occ sept val v
pascolare

agostenc /a.ɣosˈteŋ/ /a.ɣosˈteŋk/ /ə.ɣosˈtəŋk/ /ə.ɣusˈtɛŋ/ /ə.ɣusˈtɛŋk/ adj masc
agostino

agraciar /a.ɣɾa.siˈa/ /a.ɣɾa.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agracia agraciada agraciades agraciam agraciant agraciar agraciara agraciaran agraciarem agraciaren agraciares agraciareu agraciaria agraciarien agraciaries agraciarà agraciaràs agraciaré agraciaríem agraciaríeu agraciassen agraciasses agraciassin agraciassis agraciat agraciats agraciau agraciava agraciaven agraciaves agracie agraciem agracien agracies agraciessen agraciesses agraciessin agraciessis agracieu agracii agracio agracià agraciàrem agraciàreu agraciàs agraciàssem agraciàsseu agraciàssim agraciàssiu agraciàvem agraciàveu agraciés agraciéssem agraciésseu agraciéssim agraciéssiu agracií agraciï agraciïn agraciïs bal bal (1) occ sept val v
affazzonare
Donar a alguna persona o cosa una perfecció que la faci agradable.
graziare
Fer o concedir alguna gràcia o mercè.

agraciat /a.ɣɾa.siˈat/ /ə.ɣɾə.siˈat/ adj masc
aggraziato

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
gradevole piacevole

agradablement /a.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /a.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /a.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /ə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
piacevolmente

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
garbare
Complaure, acontentar, donar gust.
gradire
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
riconocere ringraziare

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ adv
agramente

agrassot /a.ɣɾaˈsɔt/ /ə.ɣɾəˈsɔt/ n masc
agrestino

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
agro

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ agredeix agredeixen agredeixes agredeixi agredeixin agredeixis agredeixo agredesc agredesqui agredesquin agredesquis agredia agredida agredides agredien agredies agrediguem agredigueu agredim agredint agredir agredira agrediran agredirem agrediren agredires agredireu agrediria agredirien agrediries agredirà agrediràs agrediré agrediríem agrediríeu agredisc agredisca agredisquen agredisques agredissen agredisses agredissin agredissis agredit agredits agrediu agredix agredixen agredixes agredixo agredí agredíem agredíeu agredírem agredíreu agredís agredíssem agredísseu agredíssim agredíssiu bal n-occ occ sept val v
aggredire

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ adj masc
agrodolce

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreg agrega agregada agregades agregam agregant agregar agregara agregaran agregarem agregaren agregares agregareu agregaria agregarien agregaries agregarà agregaràs agregaré agregaríem agregaríeu agregassen agregasses agregassin agregassis agregat agregats agregau agregava agregaven agregaves agrego agregue agreguem agreguen agregues agreguessen agreguesses agreguessin agreguessis agregueu agregui agreguin agreguis agregués agreguéssem agreguésseu agreguéssim agreguéssiu agreguí agregà agregàrem agregàreu agregàs agregàssem agregàsseu agregàssim agregàssiu agregàvem agregàveu alg bal bal (1) occ sept val v
aggregare
Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.
ascrivere
Destinar a alguna persona a un cos o oficina, però sense donar-li plaça efectiva.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
aggregato
Conjunt de coses o persones unides.
addetto addetto diplomatico
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agrejar /a.ɣɾeˈd͡ʒa/ /a.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣɾeˈʒa/ /ə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /ə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrege agregem agregen agreges agregessen agregesses agregessin agregessis agregeu agregi agregin agregis agregés agregéssem agregésseu agregéssim agregéssiu agregí agreig agreja agrejada agrejades agrejam agrejant agrejar agrejara agrejaran agrejarem agrejaren agrejares agrejareu agrejaria agrejarien agrejaries agrejarà agrejaràs agrejaré agrejaríem agrejaríeu agrejassen agrejasses agrejassin agrejassis agrejat agrejats agrejau agrejava agrejaven agrejaves agrejo agrejà agrejàrem agrejàreu agrejàs agrejàssem agrejàsseu agrejàssim agrejàssiu agrejàvem agrejàveu bal bal (1) occ sept val v
inagrire

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
aggressivo

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
aggressivamente

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
aggressione

agrest /aˈɣɾest/ /əˈɣɾest/ adj masc
agreste

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreuge agreugem agreugen agreuges agreugessen agreugesses agreugessin agreugessis agreugeu agreugi agreugin agreugis agreugés agreugéssem agreugésseu agreugéssim agreugéssiu agreugí agreuig agreuja agreujada agreujades agreujam agreujant agreujar agreujara agreujaran agreujarem agreujaren agreujares agreujareu agreujaria agreujarien agreujaries agreujarà agreujaràs agreujaré agreujaríem agreujaríeu agreujassen agreujasses agreujassin agreujassis agreujat agreujats agreujau agreujava agreujaven agreujaves agreujo agreujà agreujàrem agreujàreu agreujàs agreujàssem agreujàsseu agreujàssim agreujàssiu agreujàvem agreujàveu bal bal (1) occ sept val v
aggravare
Fer tornar més greu una situació.

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
agricoltore

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
agricoltura

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ agreix agreixen agreixes agreixi agreixin agreixis agreixo agresc agresqui agresquin agresquis agria agrida agrides agrien agries agriguem agrigueu agrim agrint agrir agrira agriran agrirem agriren agrires agrireu agriria agririen agriries agrirà agriràs agriré agriríem agriríeu agrisc agrisca agrisquen agrisques agrissen agrisses agrissin agrissis agrit agrits agriu agrix agrixen agrixes agrixo agrí agríem agríeu agrírem agríreu agrís agríssem agrísseu agríssim agríssiu bal n-occ occ sept val v
inagrare

agroalimentari /ˌa.ɣɾo.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ /ˌa.ɣɾu.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ adj masc
agroalimentare

agroflació /ˌa.ɣɾo.fɫa.siˈo/ /ˌa.ɣɾo.fɫə.siˈo/ /ˌa.ɣɾu.fɫə.siˈo/ n fem
agflazione

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomia

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrup agrupa agrupada agrupades agrupam agrupant agrupar agrupara agruparan agruparem agruparen agrupares agrupareu agruparia agruparien agruparies agruparà agruparàs agruparé agruparíem agruparíeu agrupassen agrupasses agrupassin agrupassis agrupat agrupats agrupau agrupava agrupaven agrupaves agrupe agrupem agrupen agrupes agrupessen agrupesses agrupessin agrupessis agrupeu agrupi agrupin agrupis agrupo agrupà agrupàrem agrupàreu agrupàs agrupàssem agrupàsseu agrupàssim agrupàssiu agrupàvem agrupàveu agrupés agrupéssem agrupésseu agrupéssim agrupéssiu agrupí alg bal bal (1) occ sept val v
raggruppare

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
agricolo

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ n masc
agguato
Parany, emboscada.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguait aguaita aguaitada aguaitades aguaitam aguaitant aguaitar aguaitara aguaitaran aguaitarem aguaitaren aguaitares aguaitareu aguaitaria aguaitarien aguaitaries aguaitarà aguaitaràs aguaitaré aguaitaríem aguaitaríeu aguaitassen aguaitasses aguaitassin aguaitassis aguaitat aguaitats aguaitau aguaitava aguaitaven aguaitaves aguaite aguaitem aguaiten aguaites aguaitessen aguaitesses aguaitessin aguaitessis aguaiteu aguaiti aguaitin aguaitis aguaito aguaità aguaitàrem aguaitàreu aguaitàs aguaitàssem aguaitàsseu aguaitàssim aguaitàssiu aguaitàvem aguaitàveu aguaités aguaitéssem aguaitésseu aguaitéssim aguaitéssiu aguaití alg bal bal (1) occ sept val v
insidiare

aguant /aˈɣu.an/ /aˈɣu.ant/ /aˈɣwan/ /aˈɣwant/ /əˈɣu.ən/ /əˈɣu.ənt/ /əˈɣwan/ /əˈɣwant/ n masc
vigore
Fortalesa o vigor per resistir.
pazienzia
Sofriment, paciència.

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguant aguanta aguantada aguantades aguantam aguantant aguantar aguantara aguantaran aguantarem aguantaren aguantares aguantareu aguantaria aguantarien aguantaries aguantarà aguantaràs aguantaré aguantaríem aguantaríeu aguantassen aguantasses aguantassin aguantassis aguantat aguantats aguantau aguantava aguantaven aguantaves aguante aguantem aguanten aguantes aguantessen aguantesses aguantessin aguantessis aguanteu aguanti aguantin aguantis aguanto aguantà aguantàrem aguantàreu aguantàs aguantàssem aguantàsseu aguantàssim aguantàssiu aguantàvem aguantàveu aguantés aguantéssem aguantésseu aguantéssim aguantéssiu aguantí alg bal bal (1) occ sept val v
patire
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
sostenere
Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
reggere
(pronominal) Afirmar-se o assegurar-se per no caure.
raffrenarsi
(pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agua aguada aguades aguam aguant aguar aguara aguaran aguarem aguaren aguares aguareu aguaria aguarien aguaries aguarà aguaràs aguaré aguaríem aguaríeu aguassen aguasses aguassin aguassis aguat aguats aguau aguava aguaven aguaves aguo aguu aguà aguàrem aguàreu aguàs aguàssem aguàsseu aguàssim aguàssiu aguàvem aguàveu aguï aguïn aguïs agüe agüem agüen agües agüessen agüesses agüessin agüessis agüeu agüés agüéssem agüésseu agüéssim agüéssiu agüí bal bal (1) occ sept val v
aguzzare

aguardar /a.gwaɫˈda/ /a.ɣwarˈða/ /a.ɣwaɾˈða/ /a.ɣwaɾˈðaɾ/ /ə.ɣwərˈda/ /ə.ɣwəɾˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguard aguarda aguardada aguardades aguardam aguardant aguardar aguardara aguardaran aguardarem aguardaren aguardares aguardareu aguardaria aguardarien aguardaries aguardarà aguardaràs aguardaré aguardaríem aguardaríeu aguardassen aguardasses aguardassin aguardassis aguardat aguardats aguardau aguardava aguardaven aguardaves aguarde aguardem aguarden aguardes aguardessen aguardesses aguardessin aguardessis aguardeu aguardi aguardin aguardis aguardo aguardà aguardàrem aguardàreu aguardàs aguardàssem aguardàsseu aguardàssim aguardàssiu aguardàvem aguardàveu aguardés aguardéssem aguardésseu aguardéssim aguardéssiu aguardí alg bal bal (1) occ sept val v
sperare
(arcaisme, valencià, alguerès) Esperar alguna cosa.
aspettare
(arcaisme, alguerès) Esperar que vingui algú.

agudament /aˌɣu.ðaˈmen/ /aˌɣu.ðaˈment/ /əˌɣu.ðəˈmen/ /əˌɣu.ðəˈment/ adv
acutamente

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguditz aguditza aguditzada aguditzades aguditzam aguditzant aguditzar aguditzara aguditzaran aguditzarem aguditzaren aguditzares aguditzareu aguditzaria aguditzarien aguditzaries aguditzarà aguditzaràs aguditzaré aguditzaríem aguditzaríeu aguditzassen aguditzasses aguditzassin aguditzassis aguditzat aguditzats aguditzau aguditzava aguditzaven aguditzaves aguditze aguditzem aguditzen aguditzes aguditzessen aguditzesses aguditzessin aguditzessis aguditzeu aguditzi aguditzin aguditzis aguditzo aguditzà aguditzàrem aguditzàreu aguditzàs aguditzàssem aguditzàsseu aguditzàssim aguditzàssiu aguditzàvem aguditzàveu aguditzés aguditzéssem aguditzésseu aguditzéssim aguditzéssiu aguditzí bal bal (1) occ sept val v
acutizzare
Fer agut.
acutizzare acutizzarsi
(pronominal) Fer-se agut.

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
ago
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.
agughia
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Belone belone)

agulla d'estendre n fem
molletta

agulla de cap n fem
spillo

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agullon agullona agullonada agullonades agullonam agullonant agullonar agullonara agullonaran agullonarem agullonaren agullonares agullonareu agullonaria agullonarien agullonaries agullonarà agullonaràs agullonaré agullonaríem agullonaríeu agullonassen agullonasses agullonassin agullonassis agullonat agullonats agullonau agullonava agullonaven agullonaves agullone agullonem agullonen agullones agullonessen agullonesses agullonessin agullonessis agulloneu agulloni agullonin agullonis agullono agullonà agullonàrem agullonàreu agullonàs agullonàssem agullonàsseu agullonàssim agullonàssiu agullonàvem agullonàveu agullonés agullonéssem agullonésseu agullonéssim agullonéssiu agulloní bal bal (1) occ sept val v
pungolare
Punxar amb l'agulló.
Instigar a algú per fer alguna cosa.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agusa agusada agusades agusam agusant agusar agusara agusaran agusarem agusaren agusares agusareu agusaria agusarien agusaries agusarà agusaràs agusaré agusaríem agusaríeu agusassen agusasses agusassin agusassis agusat agusats agusau agusava agusaven agusaves aguse agusem agusen aguses agusessen agusesses agusessin agusessis aguseu agusi agusin agusis aguso agusà agusàrem agusàreu agusàs agusàssem agusàsseu agusàssim agusàssiu agusàvem agusàveu agusés aguséssem agusésseu aguséssim aguséssiu agusí agús bal bal (1) occ sept val v
aguzzare

agut /əˈɣut/ adj masc
acuto

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
aghà

agència de viatges n fem
ufficio viaggi

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
ieri
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
acqua
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.
Color blau clar verdós com l’aigua amb una llum determinada, idèntic al cian en disseny web però diferent en el procés d’impressió.

aigual /ajˈɣwaɫ/ /əjˈɣwaɫ/ n masc
zone umide

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ aigualeix aigualeixen aigualeixes aigualeixi aigualeixin aigualeixis aigualeixo aigualesc aigualesqui aigualesquin aigualesquis aigualia aigualida aigualides aigualien aigualies aigualiguem aigualigueu aigualim aigualint aigualir aigualira aigualiran aigualirem aigualiren aigualires aigualireu aigualiria aigualirien aigualiries aigualirà aigualiràs aigualiré aigualiríem aigualiríeu aigualisc aigualisca aigualisquen aigualisques aigualissen aigualisses aigualissin aigualissis aigualit aigualits aigualiu aigualix aigualixen aigualixes aigualixo aigualí aigualíem aigualíeu aigualírem aigualíreu aigualís aigualíssem aigualísseu aigualíssim aigualíssiu bal n-occ occ sept val v
innacquare

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ adj masc
annacquato
Barrejat amb aigua.

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
palude

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
acquazzone

aimia /ajˈmi.a/ /əjˈmi.ə/ n fem
amata

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
aria
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
aria condizionata

airós /ajˈɾos/ /əjˈɾos/ adj masc
arioso

aiurveda /a.iwrˈβɛ.ða/ /a.iwɾˈvɛ.ða/ /a.iwɾˈβɛ.ðɛ/ /ə.iwrˈbɛ.ðə/ /ə.iwɾˈvɛ.ðə/ n masc
ayurveda

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
zappa

aixafar /a.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfaɾ/ /ə.ʃəˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixaf aixafa aixafada aixafades aixafam aixafant aixafar aixafara aixafaran aixafarem aixafaren aixafares aixafareu aixafaria aixafarien aixafaries aixafarà aixafaràs aixafaré aixafaríem aixafaríeu aixafassen aixafasses aixafassin aixafassis aixafat aixafats aixafau aixafava aixafaven aixafaves aixafe aixafem aixafen aixafes aixafessen aixafesses aixafessin aixafessis aixafeu aixafi aixafin aixafis aixafo aixafà aixafàrem aixafàreu aixafàs aixafàssem aixafàsseu aixafàssim aixafàssiu aixafàvem aixafàveu aixafés aixaféssem aixafésseu aixaféssim aixaféssiu aixafí bal bal (1) occ sept val v
schiacciare
Pressionar sobre alguna cosa fins a destruir-la, generalment en sentit de dalt cap a baix, per exemple fent la força amb un peu.
Quedar una persona amb desànim per continuar amb una disputa.

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
alzare
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
ascella

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
rubinetto
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixina /ajˈʃi.na/ /aˈʃi.na/ /əˈʃi.nə/ adv
così
Així, d'aquesta manera.

aixoplugar /a.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣaɾ/ /ə.ʃo.pɫuˈɣa/ /ə.ʃu.pɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixoplug aixopluga aixoplugada aixoplugades aixoplugam aixoplugant aixoplugar aixoplugara aixoplugaran aixoplugarem aixoplugaren aixoplugares aixoplugareu aixoplugaria aixoplugarien aixoplugaries aixoplugarà aixoplugaràs aixoplugaré aixoplugaríem aixoplugaríeu aixoplugassen aixoplugasses aixoplugassin aixoplugassis aixoplugat aixoplugats aixoplugau aixoplugava aixoplugaven aixoplugaves aixoplugo aixoplugue aixopluguem aixopluguen aixoplugues aixopluguessen aixopluguesses aixopluguessin aixopluguessis aixoplugueu aixoplugui aixopluguin aixopluguis aixoplugués aixopluguéssem aixopluguésseu aixopluguéssim aixopluguéssiu aixopluguí aixoplugà aixoplugàrem aixoplugàreu aixoplugàs aixoplugàssem aixoplugàsseu aixoplugàssim aixoplugàssiu aixoplugàvem aixoplugàveu bal bal (1) occ sept val v
rifugiare

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
così
D’aquesta manera.
allora
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
così così

així i tot conjunction
tuttavia

això /ajˈʃɔ/ /aˈʃɔ/ /əˈʃɔ/ pronoun
questo

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ ajaguda ajagudes ajagueren ajagueres ajaguessen ajaguesses ajaguessin ajaguessis ajagut ajaguts ajagué ajaguérem ajaguéreu ajagués ajaguéssem ajaguésseu ajaguéssim ajaguéssiu ajaguí ajaiem ajaient ajaieu ajauran ajaurem ajaureu ajauria ajaurien ajauries ajaurà ajauràs ajauré ajauríem ajauríeu ajec ajega ajeguem ajeguen ajegues ajegueu ajegui ajeguin ajeguis ajeia ajeien ajeies ajeim ajeis ajeu ajeuen ajeure ajeus ajèiem ajèieu bal v
convenirsi
(pronominal) Subjectar-se a la voluntat d'altri.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajorn ajorna ajornada ajornades ajornam ajornant ajornar ajornara ajornaran ajornarem ajornaren ajornares ajornareu ajornaria ajornarien ajornaries ajornarà ajornaràs ajornaré ajornaríem ajornaríeu ajornassen ajornasses ajornassin ajornassis ajornat ajornats ajornau ajornava ajornaven ajornaves ajorne ajornem ajornen ajornes ajornessen ajornesses ajornessin ajornessis ajorneu ajorni ajornin ajornis ajorno ajornà ajornàrem ajornàreu ajornàs ajornàssem ajornàsseu ajornàssim ajornàssiu ajornàvem ajornàveu ajornés ajornéssem ajornésseu ajornéssim ajornéssiu ajorní alg bal bal (1) occ sept val v
aggiornare
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
ajutamento
Cosa que serveix per ajudar.
aiuto
(antigament) Socors, favor.
(medicina) Ènema, lavativa.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ adj
aiutante
Que ajuda.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
aiutante
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
aiutare assistere

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
municipio comune
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajunt ajunta ajuntada ajuntades ajuntam ajuntant ajuntar ajuntara ajuntaran ajuntarem ajuntaren ajuntares ajuntareu ajuntaria ajuntarien ajuntaries ajuntarà ajuntaràs ajuntaré ajuntaríem ajuntaríeu ajuntassen ajuntasses ajuntassin ajuntassis ajuntat ajuntats ajuntau ajuntava ajuntaven ajuntaves ajunte ajuntem ajunten ajuntes ajuntessen ajuntesses ajuntessin ajuntessis ajunteu ajunti ajuntin ajuntis ajunto ajuntà ajuntàrem ajuntàreu ajuntàs ajuntàssem ajuntàsseu ajuntàssim ajuntàssiu ajuntàvem ajuntàveu ajuntés ajuntéssem ajuntésseu ajuntéssim ajuntéssiu ajuntí alg bal bal (1) occ sept val v
unire
Unir unes coses amb altres.
unire congiungere
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
associarsi
(pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
(pronominal) amistançar-se

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ ajup ajupa ajupen ajupes ajupi ajupia ajupida ajupides ajupien ajupies ajupiguem ajupigueu ajupim ajupin ajupint ajupir ajupira ajupiran ajupirem ajupiren ajupires ajupireu ajupiria ajupirien ajupiries ajupirà ajupiràs ajupiré ajupiríem ajupiríeu ajupis ajupissen ajupisses ajupissin ajupissis ajupit ajupits ajupiu ajupo ajups ajupí ajupíem ajupíeu ajupírem ajupíreu ajupís ajupíssem ajupísseu ajupíssim ajupíssiu bal occ sept val v
acquattarsi
Inclinar molt el cos envers el terra.
accovacciarsi
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
aggiustare accomodare
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
aggiustare
Arreglar alguna cosa a allò que és just.
ordinare
Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
chiudere
Tancar la porta o finestra però sense girar la clau o posar els baldons.

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajusticia ajusticiada ajusticiades ajusticiam ajusticiant ajusticiar ajusticiara ajusticiaran ajusticiarem ajusticiaren ajusticiares ajusticiareu ajusticiaria ajusticiarien ajusticiaries ajusticiarà ajusticiaràs ajusticiaré ajusticiaríem ajusticiaríeu ajusticiassen ajusticiasses ajusticiassin ajusticiassis ajusticiat ajusticiats ajusticiau ajusticiava ajusticiaven ajusticiaves ajusticie ajusticiem ajusticien ajusticies ajusticiessen ajusticiesses ajusticiessin ajusticiessis ajusticieu ajusticii ajusticio ajusticià ajusticiàrem ajusticiàreu ajusticiàs ajusticiàssem ajusticiàsseu ajusticiàssim ajusticiàssiu ajusticiàvem ajusticiàveu ajusticiés ajusticiéssem ajusticiésseu ajusticiéssim ajusticiéssiu ajusticií ajusticiï ajusticiïn ajusticiïs bal bal (1) occ sept val v
giustiziare

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
alla fin fine
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al dente /aɫˈden.te/ /aɫˈdɛn.te/ adv
al dente

ala /ˈa.ɫa/ n fem
ala
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

ala /ˈa.ɫa/ n neut
ala
(basquetbol, hoquei sobre gel) Jugador que en la fase d'atac se situa en una zona lateral de la pista de joc.

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ n masc
alabama

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
alabastro
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alabatre /ˌa.ɫaˈba.tɾe/ /ˌa.ɫəˈβa.tɾə/ alabat alabata alabatem alabaten alabatent alabatera alabateren alabateres alabates alabatessen alabatesses alabatessin alabatessis alabateu alabati alabatia alabatien alabaties alabatin alabatis alabato alabatran alabatre alabatrem alabatreu alabatria alabatrien alabatries alabatrà alabatràs alabatré alabatríem alabatríeu alabats alabatuda alabatudes alabatut alabatuts alabaté alabatérem alabatéreu alabatés alabatéssem alabatésseu alabatéssim alabatéssiu alabatí alabatíem alabatíeu bal occ sept val v
battere

alambinar /a.ɫam.biˈna/ /a.ɫam.biˈnaɾ/ /ə.ɫəm.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alambina alambinada alambinades alambinam alambinant alambinar alambinara alambinaran alambinarem alambinaren alambinares alambinareu alambinaria alambinarien alambinaries alambinarà alambinaràs alambinaré alambinaríem alambinaríeu alambinassen alambinasses alambinassin alambinassis alambinat alambinats alambinau alambinava alambinaven alambinaves alambine alambinem alambinen alambines alambinessen alambinesses alambinessin alambinessis alambineu alambini alambinin alambinis alambino alambinà alambinàrem alambinàreu alambinàs alambinàssem alambinàsseu alambinàssim alambinàssiu alambinàvem alambinàveu alambinés alambinéssem alambinésseu alambinéssim alambinéssiu alambiní alambín bal bal (1) occ sept val v
lambiccare
Destil·lar els licors amb l'alambí.
Examinar atentament alguna cosa, com paraula, escrit o acció, fins apurar el seu vertader sentit, mèrit o utilitat.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
alambicco lambicco

alar /aˈɫa/ /aˈɫaɾ/ /əˈɫa/ /əˈɫar/ adj
alare
Relacionat amb les ales.

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
allarme
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
allarmante

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alarm alarma alarmada alarmades alarmam alarmant alarmar alarmara alarmaran alarmarem alarmaren alarmares alarmareu alarmaria alarmarien alarmaries alarmarà alarmaràs alarmaré alarmaríem alarmaríeu alarmassen alarmasses alarmassin alarmassis alarmat alarmats alarmau alarmava alarmaven alarmaves alarme alarmem alarmen alarmes alarmessen alarmesses alarmessin alarmessis alarmeu alarmi alarmin alarmis alarmo alarmà alarmàrem alarmàreu alarmàs alarmàssem alarmàsseu alarmàssim alarmàssiu alarmàvem alarmàveu alarmés alarméssem alarmésseu alarméssim alarméssiu alarmí alg bal bal (1) occ sept val v
allarmare

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
sauro

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
alba
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
camice
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.
albeggiare gattero pioppo
Arbre d'uns vint a vint-i-cinc peus d'alçada, d'escorça blanquinosa i fulles de color verd clar. Creix en poc temps i la seva fusta, què és blanca i lleugera, triga molt a podrir-se dins de l'aigua (Populus alba).

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
albore

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albanese
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albanese
Natural d'Albània.
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
basto
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albardanejar /aɫ.baɾ.ða.neˈd͡ʒaɾ/ /aɫ.βar.ða.neˈʒa/ /aɫ.βaɾ.ða.neˈd͡ʒa/ /əɫ.bər.ðə.nəˈʒa/ /əɫ.bəɾ.ðə.nəˈd͡ʒa/ /əɫ.βər.də.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albardanege albardanegem albardanegen albardaneges albardanegessen albardanegesses albardanegessin albardanegessis albardanegeu albardanegi albardanegin albardanegis albardanegés albardanegéssem albardanegésseu albardanegéssim albardanegéssiu albardanegí albardaneig albardaneja albardanejada albardanejades albardanejam albardanejant albardanejar albardanejara albardanejaran albardanejarem albardanejaren albardanejares albardanejareu albardanejaria albardanejarien albardanejaries albardanejarà albardanejaràs albardanejaré albardanejaríem albardanejaríeu albardanejassen albardanejasses albardanejassin albardanejassis albardanejat albardanejats albardanejau albardanejava albardanejaven albardanejaves albardanejo albardanejà albardanejàrem albardanejàreu albardanejàs albardanejàssem albardanejàsseu albardanejàssim albardanejàssiu albardanejàvem albardanejàveu bal bal (1) occ sept val v
buffoneggiare

albardaneria /aɫ.baɾ.ða.neˈɾi.a/ /əɫ.βər.də.nəˈɾi.ə/ n fem
buffoneria

albardar /aɫ.baɾˈðaɾ/ /aɫ.βarˈða/ /aɫ.βaɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albarda albardada albardades albardant albardar albardara albardaran albardarem albardaren albardares albardareu albardaria albardarien albardaries albardarà albardaràs albardaré albardaríem albardaríeu albardassen albardasses albardat albardats albardava albardaven albardaves albarde albardem albarden albardes albardessen albardesses albardessin albardessis albardeu albardi albardin albardis albardo albardà albardàrem albardàreu albardàssem albardàsseu albardàvem albardàveu albardés albardéssem albardésseu albardéssim albardéssiu albardí occ val val (1) v
imbastare
(valencià, tortosí) Posar l'albarda a l'animal.
abbindolare
(central) Enganyar, engalipar.

albardà /aɫ.baɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ n masc
giullare
Bufó, truà.
scroccone
(antic) Que viu de gorra.
commediante
(antic) Comediant.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatro

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
albicocca

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
albicocco

albereda /aɫ.beˈɾe.ða/ /əɫ.bəˈɾə.ðə/ /əɫ.bəˈɾɛ.ðə/ /əɫ.βəˈɾɛ.ðə/ n fem
pioppeto

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
albergo

alberg de joventut n masc
ostello della gioventù

albergar /aɫ.beɾˈɣaɾ/ /aɫ.βerˈɣa/ /aɫ.βeɾˈɣa/ /əɫ.βərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alberg alberga albergada albergades albergam albergant albergar albergara albergaran albergarem albergaren albergares albergareu albergaria albergarien albergaries albergarà albergaràs albergaré albergaríem albergaríeu albergassen albergasses albergassin albergassis albergat albergats albergau albergava albergaven albergaves albergo albergue alberguem alberguen albergues alberguessen alberguesses alberguessin alberguessis albergueu albergui alberguin alberguis albergués alberguéssem alberguésseu alberguéssim alberguéssiu alberguí albergà albergàrem albergàreu albergàs albergàssem albergàsseu albergàssim albergàssiu albergàvem albergàveu alg bal bal (1) occ sept val v
albergare

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
melanzana

alberguer /aɫ.beɾˈɣeɾ/ /aɫ.βerˈɣe/ /əɫ.βərˈɡe/ n masc
alloggiatore

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
melanzana

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinismo

albor /aɫˈboɾ/ /aɫˈβo/ /əɫˈβo/ n masc
alborella
Peix blanquinós del gènere Alburnus.
albore
Primera claror de l’alba.

albufera /aɫ.buˈfe.ɾa/ /əɫ.βuˈfe.ɾə/ n fem
laguna

albugínia /aɫ.βuˈd͡ʒi.ni.a/ /əɫ.βuˈʒi.ni.ə/ n fem
albugineo

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumina

alcalde /arˈkaɫ.de/ /aɫˈkaɫ.de/ /ərˈkaɫ.də/ /əɫˈkaɫ.də/ n neut
sindaco

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alcaloide

alcalosi /aɫ.kaˈɫɔ.zi/ /əɫ.kəˈɫɔ.zi/ n fem
alcalosi

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alcalino

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
paraninfo

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
martin

alcofollar /aɫ.ko.foˈʎa/ /aɫ.ko.foˈʎaɾ/ /əɫ.ko.foˈʎa/ /əɫ.ku.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcofoll alcofolla alcofollada alcofollades alcofollam alcofollant alcofollar alcofollara alcofollaran alcofollarem alcofollaren alcofollares alcofollareu alcofollaria alcofollarien alcofollaries alcofollarà alcofollaràs alcofollaré alcofollaríem alcofollaríeu alcofollassen alcofollasses alcofollassin alcofollassis alcofollat alcofollats alcofollau alcofollava alcofollaven alcofollaves alcofolle alcofollem alcofollen alcofolles alcofollessen alcofollesses alcofollessin alcofollessis alcofolleu alcofolli alcofollin alcofollis alcofollo alcofollà alcofollàrem alcofollàreu alcofollàs alcofollàssem alcofollàsseu alcofollàssim alcofollàssiu alcofollàvem alcofollàveu alcofollés alcofolléssem alcofollésseu alcofolléssim alcofolléssiu alcofollí bal bal (1) occ sept val v
lisciarsi

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alcol alcool

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
alcolemia

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alcolico
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alcolizzato
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
alcazar
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aleatòriament /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈment/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
aleatoriamente

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alegr alegra alegrada alegrades alegram alegrant alegrar alegrara alegraran alegrarem alegraren alegrares alegrareu alegraria alegrarien alegraries alegrarà alegraràs alegraré alegraríem alegraríeu alegrassen alegrasses alegrassin alegrassis alegrat alegrats alegrau alegrava alegraven alegraves alegre alegrem alegren alegres alegressen alegresses alegressin alegressis alegreu alegri alegrin alegris alegro alegrà alegràrem alegràreu alegràs alegràssem alegràsseu alegràssim alegràssiu alegràvem alegràveu alegrés alegréssem alegrésseu alegréssim alegréssiu alegrí alg bal bal (1) occ sept val v
rallegrare
Causar alegria.
sollazzarsi
(pronominal) Rebre o sentir alegria.
godere
(pronominal) Gaudir d'alguna cosa.

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
allegro
Que expressa joia pel fet d'estar viu.
allegro brillo ridente
Que causen alegria per la seva vista, agradable
vivo
colors vius i agradables a la vista
fortunato
faust, feliç, favorable

alegrement /aˌɫe.ɣɾeˈmen/ /aˌɫe.ɣɾeˈment/ /əˌɫe.ɣɾəˈmen/ /əˌɫe.ɣɾəˈment/ adv
allegramente

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
allegrezza gioia
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.
giuggiolena
Sèsam.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
tedesco
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
tedesco
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
lesina

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
fiato
Expiració forta d’alè.
alito
Bufada suau i breu de vent.

alenar /a.ɫeˈna/ /a.ɫeˈnaɾ/ /ə.ɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alena alenada alenades alenam alenant alenar alenara alenaran alenarem alenaren alenares alenareu alenaria alenarien alenaries alenarà alenaràs alenaré alenaríem alenaríeu alenassen alenasses alenassin alenassis alenat alenats alenau alenava alenaven alenaves alene alenem alenen alenes alenessen alenesses alenessin alenessis aleneu aleni alenin alenis aleno alenà alenàrem alenàreu alenàs alenàssem alenàsseu alenàssim alenàssiu alenàvem alenàveu alenés alenéssem alenésseu alenéssim alenéssiu alení alg alèn bal bal (1) occ sept val v
alitare

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
pinna
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aletejar /a.ɫe.teˈd͡ʒa/ /a.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɫe.teˈʒa/ /ə.ɫə.təˈd͡ʒa/ /ə.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aletege aletegem aletegen aleteges aletegessen aletegesses aletegessin aletegessis aletegeu aletegi aletegin aletegis aletegés aletegéssem aletegésseu aletegéssim aletegéssiu aletegí aleteig aleteja aletejada aletejades aletejam aletejant aletejar aletejara aletejaran aletejarem aletejaren aletejares aletejareu aletejaria aletejarien aletejaries aletejarà aletejaràs aletejaré aletejaríem aletejaríeu aletejassen aletejasses aletejassin aletejassis aletejat aletejats aletejau aletejava aletejaven aletejaves aletejo aletejà aletejàrem aletejàreu aletejàs aletejàssem aletejàsseu aletejàssim aletejàssiu aletejàvem aletejàveu bal bal (1) occ sept val v
sbattere

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
alfabeticamente

alfagrama /aɫ.faˈɣɾa.ma/ /əɫ.fəˈɣɾa.mə/ n masc
alfagramma

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
alfiere

alforrar /aɫ.foˈra/ /aɫ.foˈraɾ/ /əɫ.foˈra/ /əɫ.fuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alforr alforra alforrada alforrades alforram alforrant alforrar alforrara alforraran alforrarem alforraren alforrares alforrareu alforraria alforrarien alforraries alforrarà alforraràs alforraré alforraríem alforraríeu alforrassen alforrasses alforrassin alforrassis alforrat alforrats alforrau alforrava alforraven alforraves alforre alforrem alforren alforres alforressen alforresses alforressin alforressis alforreu alforri alforrin alforris alforro alforrà alforràrem alforràreu alforràs alforràssem alforràsseu alforràssim alforràssiu alforràvem alforràveu alforrés alforréssem alforrésseu alforréssim alforréssiu alforrí bal bal (1) occ sept val v
affrancare

alforre /aɫˈfo.re/ /əɫˈfɔ.rə/ adj masc
liberto

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
alga marina alga

algebraicament /aɫ.d͡ʒeˌbɾaj.kaˈment/ /aɫ.d͡ʒeˌβɾaj.kaˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈment/ /əʎ.ʒəˌβɾaj.kəˈmen/ adv
algebricamente

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritmo

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algoritmico

alguerès /al.ɡaˈɾes/ /aɫ.ɣeˈɾes/ /əɫ.ɣəˈɾəs/ /əɫ.ɣəˈɾɛs/ adj masc
algherese
Relatiu o pertanyent a l'Alguer.

algun /aɫˈɣun/ adj masc
qualsiasi

alguna cosa pronoun
qualcosa

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
sbirro
Ministre inferior de justícia.

algèbricament /aɫˌd͡ʒɛ.bɾi.kaˈment/ /aɫˌd͡ʒɛ.βɾi.kaˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈment/ /əʎˌʒɛ.βɾi.kəˈmen/ adv
algebricamente

algú /aɫˈɣu/ pronoun
qualcuno

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
alleanza
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.
Anell de casament.
pacto
Pacte, convenció.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alia aliada aliades aliam aliant aliar aliara aliaran aliarem aliaren aliares aliareu aliaria aliarien aliaries aliarà aliaràs aliaré aliaríem aliaríeu aliassen aliasses aliassin aliassis aliat aliats aliau aliava aliaven aliaves alie aliem alien alies aliessen aliesses aliessin aliessis alieu alii alio alià aliàrem aliàreu aliàs aliàssem aliàsseu aliàssim aliàssiu aliàvem aliàveu aliés aliéssem aliésseu aliéssim aliéssiu alií aliï aliïn aliïs bal bal (1) occ sept val v
alleare
Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
lega

alienable /a.ɫi.eˈna.bɫe/ /a.ɫi.eˈna.βɫe/ /a.ɫi.eˈnab.bɫe/ /ə.ɫi.əˈna.βɫə/ /ə.ɫi.əˈnab.bɫə/ adj
alienabile

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
alienazione
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliena alienada alienades alienam alienant alienar alienara alienaran alienarem alienaren alienares alienareu alienaria alienarien alienaries alienarà alienaràs alienaré alienaríem alienaríeu alienassen alienasses alienassin alienassis alienat alienats alienau alienava alienaven alienaves aliene alienem alienen alienes alienessen alienesses alienessin alienessis alieneu alieni alienin alienis alieno alienà alienàrem alienàreu alienàs alienàssem alienàsseu alienàssim alienàssiu alienàvem alienàveu alienés alienéssem alienésseu alienéssim alienéssiu aliení alièn bal bal (1) occ sept val v
alienare
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
cibo

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
alimentazione

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliment alimenta alimentada alimentades alimentam alimentant alimentar alimentara alimentaran alimentarem alimentaren alimentares alimentareu alimentaria alimentarien alimentaries alimentarà alimentaràs alimentaré alimentaríem alimentaríeu alimentassen alimentasses alimentassin alimentassis alimentat alimentats alimentau alimentava alimentaven alimentaves alimente alimentem alimenten alimentes alimentessen alimentesses alimentessin alimentessis alimenteu alimenti alimentin alimentis alimento alimentà alimentàrem alimentàreu alimentàs alimentàssem alimentàsseu alimentàssim alimentàssiu alimentàvem alimentàveu alimentés alimentéssem alimentésseu alimentéssim alimentéssiu alimentí bal bal (1) occ sept val v
nutrire cibare
Donar aliment, sustentar.

alimentari /a.ɫi.menˈta.ɾi/ alimentària adj masc
alimentario

aliments /a.ɫiˈmens/ /ə.ɫiˈmens/ n masc
cibo

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alinea alineada alineades alineam alineant alinear alineara alinearan alinearem alinearen alineares alineareu alinearia alinearien alinearies alinearà alinearàs alinearé alinearíem alinearíeu alineassen alineasses alineassin alineassis alineat alineats alineau alineava alineaven alineaves alinee alineem alineen alinees alineessen alineesses alineessin alineessis alineeu alinei alineo alineà alineàrem alineàreu alineàs alineàssem alineàsseu alineàssim alineàssiu alineàvem alineàveu alineés alineéssem alineésseu alineéssim alineéssiu alineí alineï alineïn alineïs bal bal (1) occ sept val v
livellare
Posar en línia recta.

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
fonte

aljubar /aɫ.d͡ʒuˈbaɾ/ /aɫ.d͡ʒuˈβa/ /əɫ.ʒuˈba/ /əʎ.ʒuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aljub aljuba aljubada aljubades aljubam aljubant aljubar aljubara aljubaran aljubarem aljubaren aljubares aljubareu aljubaria aljubarien aljubaries aljubarà aljubaràs aljubaré aljubaríem aljubaríeu aljubassen aljubasses aljubassin aljubassis aljubat aljubats aljubau aljubava aljubaven aljubaves aljube aljubem aljuben aljubes aljubessen aljubesses aljubessin aljubessis aljubeu aljubi aljubin aljubis aljubo aljubà aljubàrem aljubàreu aljubàs aljubàssem aljubàsseu aljubàssim aljubàssiu aljubàvem aljubàveu aljubés aljubéssem aljubésseu aljubéssim aljubéssiu aljubí bal bal (1) occ sept val v
riempire

aljófar n masc
perle

all /ˈaʎ/ n masc
aglio
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allada /aˈʎa.ða/ /əˈja.ðə/ /əˈʎa.ðə/ n masc
agliata

allargues /aˈʎaɾ.ɣes/ /əˈʎar.ɡəs/ n fem
menar
dilacions

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
valanga slavina

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
allatare allattare

alleugeriment /a.ʎew.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒe.ɾiˈment/ /ə.ʎəw.ʒə.ɾiˈmen/ /ə.ʎəw.ʒə.ɾiˈment/ n masc
alleggerimento

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ alleugereix alleugereixen alleugereixes alleugereixi alleugereixin alleugereixis alleugereixo alleugeresc alleugeresqui alleugeresquin alleugeresquis alleugeria alleugerida alleugerides alleugerien alleugeries alleugeriguem alleugerigueu alleugerim alleugerint alleugerir alleugerira alleugeriran alleugerirem alleugeriren alleugerires alleugerireu alleugeriria alleugeririen alleugeriries alleugerirà alleugeriràs alleugeriré alleugeriríem alleugeriríeu alleugerisc alleugerisca alleugerisquen alleugerisques alleugerissen alleugerisses alleugerissin alleugerissis alleugerit alleugerits alleugeriu alleugerix alleugerixen alleugerixes alleugerixo alleugerí alleugeríem alleugeríeu alleugerírem alleugeríreu alleugerís alleugeríssem alleugerísseu alleugeríssim alleugeríssiu bal n-occ occ sept val v
alleggerire
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.
sollevare
Alleujar, moderar.

alleujador /a.ʎew.d͡ʒaˈðo/ /a.ʎew.d͡ʒaˈðoɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈðo/ adj masc
alleggeritore

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleuge alleugem alleugen alleuges alleugessen alleugesses alleugessin alleugessis alleugeu alleugi alleugin alleugis alleugés alleugéssem alleugésseu alleugéssim alleugéssiu alleugí alleuig alleuja alleujada alleujades alleujam alleujant alleujar alleujara alleujaran alleujarem alleujaren alleujares alleujareu alleujaria alleujarien alleujaries alleujarà alleujaràs alleujaré alleujaríem alleujaríeu alleujassen alleujasses alleujassin alleujassis alleujat alleujats alleujau alleujava alleujaven alleujaves alleujo alleujà alleujàrem alleujàreu alleujàs alleujàssem alleujàsseu alleujàssim alleujàssiu alleujàvem alleujàveu bal bal (1) occ sept val v
alleggerire

allevar /a.ʎeˈvaɾ/ /a.ʎeˈβa/ /ə.ʎəˈva/ /ə.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleu allev alleva allevada allevades allevam allevant allevar allevara allevaran allevarem allevaren allevares allevareu allevaria allevarien allevaries allevarà allevaràs allevaré allevaríem allevaríeu allevassen allevasses allevassin allevassis allevat allevats allevau allevava allevaven allevaves alleve allevem alleven alleves allevessen allevesses allevessin allevessis alleveu allevi allevin allevis allevo allevà allevàrem allevàreu allevàs allevàssem allevàsseu allevàssim allevàssiu allevàvem allevàveu allevés allevéssem allevésseu allevéssim allevéssiu alleví bal bal (1) occ sept val v
imputare

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
aïoli

allisador /a.ʎi.zaˈðo/ /a.ʎi.zaˈðoɾ/ /ə.ʎi.zəˈðo/ adj masc
lisciatore

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allisa allisada allisades allisam allisant allisar allisara allisaran allisarem allisaren allisares allisareu allisaria allisarien allisaries allisarà allisaràs allisaré allisaríem allisaríeu allisassen allisasses allisassin allisassis allisat allisats allisau allisava allisaven allisaves allise allisem allisen allises allisessen allisesses allisessin allisessis alliseu allisi allisin allisis alliso allisà allisàrem allisàreu allisàs allisàssem allisàsseu allisàssim allisàssiu allisàvem allisàveu allisés alliséssem allisésseu alliséssim alliséssiu allisí allís bal bal (1) occ sept val v
pulire
Posar llisa alguna cosa.
agguagliare
Igualar, posar planes i llises les parets.

allistament /a.ʎis.taˈmen/ /a.ʎis.taˈment/ /ə.ʎis.təˈmen/ /ə.ʎis.təˈment/ n masc
arrolare

allistar /a.ʎisˈta/ /a.ʎisˈtaɾ/ /ə.ʎisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allist allista allistada allistades allistam allistant allistar allistara allistaran allistarem allistaren allistares allistareu allistaria allistarien allistaries allistarà allistaràs allistaré allistaríem allistaríeu allistassen allistasses allistassin allistassis allistat allistats allistau allistava allistaven allistaves alliste allistem allisten allistes allistessen allistesses allistessin allistessis allisteu allisti allistin allistis allisto allistà allistàrem allistàreu allistàs allistàssem allistàsseu allistàssim allistàssiu allistàvem allistàveu allistés allistéssem allistésseu allistéssim allistéssiu allistí bal bal (1) occ sept val v
arrolare

alliçonar /a.ʎi.soˈna/ /a.ʎi.soˈnaɾ/ /ə.ʎi.soˈna/ /ə.ʎi.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliçon alliçona alliçonada alliçonades alliçonam alliçonant alliçonar alliçonara alliçonaran alliçonarem alliçonaren alliçonares alliçonareu alliçonaria alliçonarien alliçonaries alliçonarà alliçonaràs alliçonaré alliçonaríem alliçonaríeu alliçonassen alliçonasses alliçonassin alliçonassis alliçonat alliçonats alliçonau alliçonava alliçonaven alliçonaves alliçone alliçonem alliçonen alliçones alliçonessen alliçonesses alliçonessin alliçonessis alliçoneu alliçoni alliçonin alliçonis alliçono alliçonà alliçonàrem alliçonàreu alliçonàs alliçonàssem alliçonàsseu alliçonàssim alliçonàssiu alliçonàvem alliçonàveu alliçonés alliçonéssem alliçonésseu alliçonéssim alliçonéssiu alliçoní bal bal (1) occ sept val v
addestrare

allocar-se /a.ʎoˈkaɾ.se/ /ə.ʎoˈkaɾ.sə/ /ə.ʎu.kərˈsə/ /ə.ʎuˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alloc alloca allocada allocades allocam allocant allocar allocara allocaran allocarem allocaren allocares allocareu allocaria allocarien allocaries allocarà allocaràs allocaré allocaríem allocaríeu allocassen allocasses allocassin allocassis allocat allocats allocau allocava allocaven allocaves alloco allocà allocàrem allocàreu allocàs allocàssem allocàsseu allocàssim allocàssiu allocàvem allocàveu alloque alloquem alloquen alloques alloquessen alloquesses alloquessin alloquessis alloqueu alloqui alloquin alloquis alloqués alloquéssem alloquésseu alloquéssim alloquéssiu alloquí bal bal (1) occ sept val v
covaticcia

allotjar /a.ʎoˈd͡ʒa/ /a.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /ə.ʎoˈd͡ʒa/ /ə.ʎuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allotge allotgem allotgen allotges allotgessen allotgesses allotgessin allotgessis allotgeu allotgi allotgin allotgis allotgés allotgéssem allotgésseu allotgéssim allotgéssiu allotgí allotj allotja allotjada allotjades allotjam allotjant allotjar allotjara allotjaran allotjarem allotjaren allotjares allotjareu allotjaria allotjarien allotjaries allotjarà allotjaràs allotjaré allotjaríem allotjaríeu allotjassen allotjasses allotjassin allotjassis allotjat allotjats allotjau allotjava allotjaven allotjaves allotjo allotjà allotjàrem allotjàreu allotjàs allotjàssem allotjàsseu allotjàssim allotjàssiu allotjàvem allotjàveu bal bal (1) occ sept val v
alloggiare

alluentar /a.ʎu.enˈta/ /a.ʎu.enˈtaɾ/ /ə.ʎu.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluent alluenta alluentada alluentades alluentam alluentant alluentar alluentara alluentaran alluentarem alluentaren alluentares alluentareu alluentaria alluentarien alluentaries alluentarà alluentaràs alluentaré alluentaríem alluentaríeu alluentassen alluentasses alluentassin alluentassis alluentat alluentats alluentau alluentava alluentaven alluentaves alluente alluentem alluenten alluentes alluentessen alluentesses alluentessin alluentessis alluenteu alluenti alluentin alluentis alluento alluentà alluentàrem alluentàreu alluentàs alluentàssem alluentàsseu alluentàssim alluentàssiu alluentàvem alluentàveu alluentés alluentéssem alluentésseu alluentéssim alluentéssiu alluentí bal bal (1) occ sept val v
rallegrare

allunyament /a.ʎu.ɲaˈmen/ /a.ʎu.ɲaˈment/ /ə.ʎu.ɲəˈmen/ /ə.ʎu.ɲəˈment/ n masc
allontanamento

allunyar /a.ʎuˈɲa/ /a.ʎuˈɲaɾ/ /ə.ʎuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluny allunya allunyada allunyades allunyam allunyant allunyar allunyara allunyaran allunyarem allunyaren allunyares allunyareu allunyaria allunyarien allunyaries allunyarà allunyaràs allunyaré allunyaríem allunyaríeu allunyassen allunyasses allunyassin allunyassis allunyat allunyats allunyau allunyava allunyaven allunyaves allunye allunyem allunyen allunyes allunyessen allunyesses allunyessin allunyessis allunyeu allunyi allunyin allunyis allunyo allunyà allunyàrem allunyàreu allunyàs allunyàssem allunyàsseu allunyàssim allunyàssiu allunyàvem allunyàveu allunyés allunyéssem allunyésseu allunyéssim allunyéssiu allunyí bal bal (1) occ sept val v
allontanare

allà /aˈʎa/ adv
lì là

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
lì

allò /aˈʎɔ/ /əˈʎɔ/ pronoun
quello

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanacco

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ n masc
trabucco

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
almeno

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
ammiraglio

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
elemosina

almud /aɫˈmut/ /əɫˈmut/ n masc
misura

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
sciroppo

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
allodola lodola
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
agone
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
allodio

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaca

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
enna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alchile

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alchimista

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alchimia

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
alto
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ adv
altamente

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altare

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
altoparlante

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alterazione
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
alterare
Modificar, canviar.
sconvolgere
Posar nerviós a algú.

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alterc alterca altercada altercades altercam altercant altercar altercara altercaran altercarem altercaren altercares altercareu altercaria altercarien altercaries altercarà altercaràs altercaré altercaríem altercaríeu altercassen altercasses altercassin altercassis altercat altercats altercau altercava altercaven altercaves alterco altercà altercàrem altercàreu altercàs altercàssem altercàsseu altercàssim altercàssiu altercàvem altercàveu alterque alterquem alterquen alterques alterquessen alterquesses alterquessin alterquessis alterqueu alterqui alterquin alterquis alterqués alterquéssem alterquésseu alterquéssim alterquéssiu alterquí bal bal (1) occ sept val v
altercare

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg altern alterna alternada alternades alternam alternant alternar alternara alternaran alternarem alternaren alternares alternareu alternaria alternarien alternaries alternarà alternaràs alternaré alternaríem alternaríeu alternassen alternasses alternassin alternassis alternat alternats alternau alternava alternaven alternaves alterne alternem alternen alternes alternessen alternesses alternessin alternessis alterneu alterni alternin alternis alterno alternà alternàrem alternàreu alternàs alternàssem alternàsseu alternàssim alternàssiu alternàvem alternàveu alternés alternéssem alternésseu alternéssim alternéssiu alterní bal bal (1) occ sept val v
alternare

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternativo

alternativa /aɫ.ter.naˈti.βa/ /aɫ.teɾ.naˈti.va/ /aɫ.teɾ.naˈti.βa/ /əɫ.tər.nəˈti.βə/ /əɫ.təɾ.nəˈti.və/ n fem
alternativa

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ adv
alternamente

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
altopiano

altiu /aɫˈtiw/ /əɫˈtiw/ adj masc
altezzoso

altivament /aɫˌti.vaˈment/ /aɫˌti.βaˈmen/ /əɫˌti.vəˈmen/ /əɫˌti.vəˈment/ adv
altezzosamente

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
alto

altrament /ˌaɫ.tɾaˈmen/ /ˌaɫ.tɾaˈment/ /ˌaɫ.tɾəˈmen/ /ˌaɫ.tɾəˈment/ adv
altrimenti

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
altro

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
altresì
(judicial) Igualment, també.

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
altri

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruismo

altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ adj masc
altíssimo

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
allume

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
alluminio

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avocado

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
alveolo
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar n masc
alveolo polmonare

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
leccio

al·lantoïdal /a.ɫan.to.iˈðaɫ/ /aɫ.ɫan.to.iˈðaɫ/ /ə.ɫən.tu.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.to.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.tu.iˈðaɫ/ adj
allantoideo

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ n masc
allativo

al·legació /a.ɫe.ɣa.siˈo/ /aɫ.ɫe.ɣa.siˈo/ /ə.ɫə.ɣə.siˈo/ /əɫ.ɫə.ɣə.siˈo/ n fem
allegazione

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·leg al·lega al·legada al·legades al·legam al·legant al·legar al·legara al·legaran al·legarem al·legaren al·legares al·legareu al·legaria al·legarien al·legaries al·legarà al·legaràs al·legaré al·legaríem al·legaríeu al·legassen al·legasses al·legassin al·legassis al·legat al·legats al·legau al·legava al·legaven al·legaves al·lego al·legue al·leguem al·leguen al·legues al·leguessen al·leguesses al·leguessin al·leguessis al·legueu al·legui al·leguin al·leguis al·legués al·leguéssem al·leguésseu al·leguéssim al·leguéssiu al·leguí al·legà al·legàrem al·legàreu al·legàs al·legàssem al·legàsseu al·legàssim al·legàssiu al·legàvem al·legàveu bal bal (1) occ sept val v
allegare
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legat /a.ɫeˈɣat/ /aɫ.ɫeˈɣat/ /ə.ɫəˈɣat/ /əɫ.ɫəˈɣat/ n masc
atti

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
allegoria

al·legòric /a.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /aɫ.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /ə.ɫəˈɣɔ.ɾik/ /əɫ.ɫəˈɣɔ.ɾik/ adj masc
allegorico

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
allegoricamente

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allele

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
alligatore

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alliterazione allitterazione

al·logen /aɫˈɫɔ.d͡ʒen/ /aɫˈɫɔ.ʒen/ /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əɫˈɫɔ.ʒən/ /əˈɫɔ.ʒən/ adj masc
allogeno

al·loglot /a.ɫoˈɣɫɔt/ /aɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /ə.ɫuˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫuˈɣɫɔt/ adj masc
allogloto

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
sbagiamento allucinazione

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg al·lucina al·lucinada al·lucinades al·lucinam al·lucinant al·lucinar al·lucinara al·lucinaran al·lucinarem al·lucinaren al·lucinares al·lucinareu al·lucinaria al·lucinarien al·lucinaries al·lucinarà al·lucinaràs al·lucinaré al·lucinaríem al·lucinaríeu al·lucinassen al·lucinasses al·lucinassin al·lucinassis al·lucinat al·lucinats al·lucinau al·lucinava al·lucinaven al·lucinaves al·lucine al·lucinem al·lucinen al·lucines al·lucinessen al·lucinesses al·lucinessin al·lucinessis al·lucineu al·lucini al·lucinin al·lucinis al·lucino al·lucinà al·lucinàrem al·lucinàreu al·lucinàs al·lucinàssem al·lucinàsseu al·lucinàssim al·lucinàssiu al·lucinàvem al·lucinàveu al·lucinés al·lucinéssem al·lucinésseu al·lucinéssim al·lucinéssiu al·luciní al·lucín bal bal (1) occ sept val v
allucinare
(intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.

al·ludir /a.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ /əɫ.ɫuˈði/ al·ludeix al·ludeixen al·ludeixes al·ludeixi al·ludeixin al·ludeixis al·ludeixo al·ludesc al·ludesqui al·ludesquin al·ludesquis al·ludia al·ludida al·ludides al·ludien al·ludies al·ludiguem al·ludigueu al·ludim al·ludint al·ludir al·ludira al·ludiran al·ludirem al·ludiren al·ludires al·ludireu al·ludiria al·ludirien al·ludiries al·ludirà al·ludiràs al·ludiré al·ludiríem al·ludiríeu al·ludisc al·ludisca al·ludisquen al·ludisques al·ludissen al·ludisses al·ludissin al·ludissis al·ludit al·ludits al·ludiu al·ludix al·ludixen al·ludixes al·ludixo al·ludí al·ludíem al·ludíeu al·ludírem al·ludíreu al·ludís al·ludíssem al·ludísseu al·ludíssim al·ludíssiu bal n-occ occ sept val v
alludere

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
allusione

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
alloctono
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
allofono
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
allofono
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
leva

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
fiato alito

ama /ˈa.ma/ /ˈa.mə/ n fem
balia

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
gentile amabile
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.

amablement /aˌma.bɫeˈment/ /aˌma.βɫeˈmen/ /aˌmab.bɫeˈmen/ /əˌma.βɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈment/ adv
amabilmente

amador /a.maˈðo/ /a.maˈðoɾ/ /ə.məˈðo/ adj masc
amatore

amagador /a.ma.ɣaˈðo/ /a.ma.ɣaˈðoɾ/ /ə.mə.ɣəˈðo/ n masc
nasconditore

amagament /a.ma.ɣaˈmen/ /a.ma.ɣaˈment/ /ə.mə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɣəˈment/ n masc
nascondimento

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
nascondere
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.
rinchiudere
Contenir o incloure en si alguna cosa que no es manifesta a tots.

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
biscanto

amagriment /a.ma.ɣɾiˈmen/ /a.ma.ɣɾiˈment/ /ə.mə.ɣɾiˈmen/ /ə.mə.ɣɾiˈment/ n masc
smagramaneto

amagrir /a.maˈɣɾi/ /a.maˈɣɾiɾ/ /ə.məˈɣɾi/ amagreix amagreixen amagreixes amagreixi amagreixin amagreixis amagreixo amagresc amagresqui amagresquin amagresquis amagria amagrida amagrides amagrien amagries amagriguem amagrigueu amagrim amagrint amagrir amagrira amagriran amagrirem amagriren amagrires amagrireu amagriria amagririen amagriries amagrirà amagriràs amagriré amagriríem amagriríeu amagrisc amagrisca amagrisquen amagrisques amagrissen amagrisses amagrissin amagrissis amagrit amagrits amagriu amagrix amagrixen amagrixes amagrixo amagrí amagríem amagríeu amagrírem amagríreu amagrís amagríssem amagrísseu amagríssim amagríssiu bal n-occ occ sept val v
dimagrare
Fer perdre el greix.
smagrari
(pronominal) Tornar-se magre, perdre el greix.

amainar /a.majˈna/ /a.majˈnaɾ/ /ə.məjˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amaina amainada amainades amainam amainant amainar amainara amainaran amainarem amainaren amainares amainareu amainaria amainarien amainaries amainarà amainaràs amainaré amainaríem amainaríeu amainassen amainasses amainassin amainassis amainat amainats amainau amainava amainaven amainaves amaine amainem amainen amaines amainessen amainesses amainessin amainessis amaineu amaini amainin amainis amaino amainà amainàrem amainàreu amainàs amainàssem amainàsseu amainàssim amainàssiu amainàvem amainàveu amainés amainéssem amainésseu amainéssim amainéssiu amainí amaín bal bal (1) occ sept val v
ammainare
(transitiu, nàutica) Recollir del tot o en part les veles d'alguna embarcació a fi de que no camini tant.
moderare
(intransitiu, per metonímia) Afluixar o cedir en algun desig, afany o passió.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgama

amalgamació /a.maɫ.ɣa.ma.siˈo/ /ə.məɫ.ɣə.mə.siˈo/ n fem
amalgamazione

amalgamar /a.maɫ.ɣaˈma/ /a.maɫ.ɣaˈmaɾ/ /ə.məɫ.ɣəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amalgam amalgama amalgamada amalgamades amalgamam amalgamant amalgamar amalgamara amalgamaran amalgamarem amalgamaren amalgamares amalgamareu amalgamaria amalgamarien amalgamaries amalgamarà amalgamaràs amalgamaré amalgamaríem amalgamaríeu amalgamassen amalgamasses amalgamassin amalgamassis amalgamat amalgamats amalgamau amalgamava amalgamaven amalgamaves amalgame amalgamem amalgamen amalgames amalgamessen amalgamesses amalgamessin amalgamessis amalgameu amalgami amalgamin amalgamis amalgamo amalgamà amalgamàrem amalgamàreu amalgamàs amalgamàssem amalgamàsseu amalgamàssim amalgamàssiu amalgamàvem amalgamàveu amalgamés amalgaméssem amalgamésseu amalgaméssim amalgaméssiu amalgamí bal bal (1) occ sept val v
amalgamare
Barrejar i unir argent viu (mercuri) amb altres metalls.
En sentit ampli, barrejar.

amaneradament /a.ma.neˌɾa.ðaˈmen/ /a.ma.neˌɾa.ðaˈment/ /ə.mə.nəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.mə.nəˌɾa.ðəˈment/ adv
manieratamente

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
manierato

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
insalata

amanir /a.maˈni/ /a.maˈniɾ/ /ə.məˈni/ amaneix amaneixen amaneixes amaneixi amaneixin amaneixis amaneixo amanesc amanesqui amanesquin amanesquis amania amanida amanides amanien amanies amaniguem amanigueu amanim amanint amanir amanira amaniran amanirem amaniren amanires amanireu amaniria amanirien amaniries amanirà amaniràs amaniré amaniríem amaniríeu amanisc amanisca amanisquen amanisques amanissen amanisses amanissin amanissis amanit amanits amaniu amanix amanixen amanixes amanixo amaní amaníem amaníeu amanírem amaníreu amanís amaníssem amanísseu amaníssim amaníssiu bal n-occ occ sept val v
preparare
Aparellar alguna cosa, tenir a mà el que caldrà per fer una feina.
condire disporsi
Posar els amaniments a alguna vianda.
disporsi
(pronominal) Disposar-se, preparar-se.

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
amanita

amansiment /a.man.siˈmen/ /a.man.siˈment/ /ə.mən.siˈmen/ /ə.mən.siˈment/ n masc
dimesticamento

amansir /a.manˈsi/ /a.manˈsiɾ/ amanseix amanseixen amanseixes amanseixi amanseixin amanseixis amanseixo amansesc amansesqui amansesquin amansesquis amansia amansida amansides amansien amansies amansiguem amansigueu amansim amansint amansir amansira amansiran amansirem amansiren amansires amansireu amansiria amansirien amansiries amansirà amansiràs amansiré amansiríem amansiríeu amansisc amansisca amansisquen amansisques amansissen amansisses amansissin amansissis amansit amansits amansiu amansix amansixen amansixes amansixo amansí amansíem amansíeu amansírem amansíreu amansís amansíssem amansísseu amansíssim amansíssiu bal n-occ occ sept val v
addimesticare
Fer mans, domesticar, algun animal.
addolcire
Calmar, disminuir la còlera d'algú, suavitzar.

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
amante
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amanyagador /a.ma.ɲa.ɣaˈðo/ /a.ma.ɲa.ɣaˈðoɾ/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈðo/ adj masc
carezzante

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
carezza

amanyagar /a.ma.ɲaˈɣa/ /a.ma.ɲaˈɣaɾ/ /ə.mə.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amanyag amanyaga amanyagada amanyagades amanyagam amanyagant amanyagar amanyagara amanyagaran amanyagarem amanyagaren amanyagares amanyagareu amanyagaria amanyagarien amanyagaries amanyagarà amanyagaràs amanyagaré amanyagaríem amanyagaríeu amanyagassen amanyagasses amanyagassin amanyagassis amanyagat amanyagats amanyagau amanyagava amanyagaven amanyagaves amanyago amanyague amanyaguem amanyaguen amanyagues amanyaguessen amanyaguesses amanyaguessin amanyaguessis amanyagueu amanyagui amanyaguin amanyaguis amanyagués amanyaguéssem amanyaguésseu amanyaguéssim amanyaguéssiu amanyaguí amanyagà amanyagàrem amanyagàreu amanyagàs amanyagàssem amanyagàsseu amanyagàssim amanyagàssiu amanyagàvem amanyagàveu bal bal (1) occ sept val v
careggiare
acariciar

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
amare

amarador /a.ma.ɾaˈðo/ /a.ma.ɾaˈðoɾ/ /ə.mə.ɾəˈðo/ n masc
maceratore

amarantí /a.ma.ɾanˈti/ /ə.mə.ɾənˈti/ adj masc
amarantino

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
inzuppare
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
macerare
Posar en aigua per alguns dies el lli, cànem o espart a fi de que fermenti.
speguer
Tirar aigua a la calç per a fondre-la.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
amaro
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament adv
amaramente

amargar /a.marˈɣa/ /a.maɾˈɣa/ /a.maɾˈɣaɾ/ /ə.mərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarg amarga amargada amargades amargam amargant amargar amargara amargaran amargarem amargaren amargares amargareu amargaria amargarien amargaries amargarà amargaràs amargaré amargaríem amargaríeu amargassen amargasses amargassin amargassis amargat amargats amargau amargava amargaven amargaves amargo amargue amarguem amarguen amargues amarguessen amarguesses amarguessin amarguessis amargueu amargui amarguin amarguis amargués amarguéssem amarguésseu amarguéssim amarguéssiu amarguí amargà amargàrem amargàreu amargàs amargàssem amargàsseu amargàssim amargàssiu amargàvem amargàveu bal bal (1) occ sept val v
amareggiare
(intransitiu) Tenir gust amarg.
(transitiu) Causar amargura o pena.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
amarezza

amargs /aˈmaɾks/ /əˈmarks/ n masc
amaro
dolços que fan els sucrers amb barreja d'ametlles amargues

amarguenc /a.marˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋk/ /ə.mərˈɡɛŋ/ /ə.mərˈɣɛŋk/ /ə.məɾˈɣəŋk/ adj masc
amaro

amarinar /a.ma.ɾiˈna/ /a.ma.ɾiˈnaɾ/ /ə.mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarina amarinada amarinades amarinam amarinant amarinar amarinara amarinaran amarinarem amarinaren amarinares amarinareu amarinaria amarinarien amarinaries amarinarà amarinaràs amarinaré amarinaríem amarinaríeu amarinassen amarinasses amarinassin amarinassis amarinat amarinats amarinau amarinava amarinaven amarinaves amarine amarinem amarinen amarines amarinessen amarinesses amarinessin amarinessis amarineu amarini amarinin amarinis amarino amarinà amarinàrem amarinàreu amarinàs amarinàssem amarinàsseu amarinàssim amarinàssiu amarinàvem amarinàveu amarinés amarinéssem amarinésseu amarinéssim amarinéssiu amariní amarín bal bal (1) occ sept val v
allistire

amarra /aˈma.ra/ /əˈma.rə/ n fem
gomona

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
ormeggiare
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amartell amartella amartellada amartellades amartellam amartellant amartellar amartellara amartellaran amartellarem amartellaren amartellares amartellareu amartellaria amartellarien amartellaries amartellarà amartellaràs amartellaré amartellaríem amartellaríeu amartellassen amartellasses amartellassin amartellassis amartellat amartellats amartellau amartellava amartellaven amartellaves amartelle amartellem amartellen amartelles amartellessen amartellesses amartellessin amartellessis amartelleu amartelli amartellin amartellis amartello amartellà amartellàrem amartellàreu amartellàs amartellàssem amartellàsseu amartellàssim amartellàssiu amartellàvem amartellàveu amartellés amartelléssem amartellésseu amartelléssim amartelléssiu amartellí bal bal (1) occ sept val v
martellare
Picar o colpejar amb martell.
armare
Posar al punt de dalt una arma de foc; armar un fusell.

amassar /a.maˈsa/ /a.maˈsaɾ/ /ə.məˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amassa amassada amassades amassam amassant amassar amassara amassaran amassarem amassaren amassares amassareu amassaria amassarien amassaries amassarà amassaràs amassaré amassaríem amassaríeu amassassen amassasses amassassin amassassis amassat amassats amassau amassava amassaven amassaves amasse amassem amassen amasses amassessen amassesses amassessin amassessis amasseu amassi amassin amassis amasso amassà amassàrem amassàreu amassàs amassàssem amassàsseu amassàssim amassàssiu amassàvem amassàveu amassés amasséssem amassésseu amasséssim amasséssiu amassí amàs bal bal (1) occ sept val v
ordire
Antigament, preparar o disposar bé les coses per aconseguir l'intent.

amateur /a.maˈteɾ/ /ə.məˈter/ n neut
amatore

amatinar-se /a.ma.tiˈnaɾ.se/ /ə.mə.ti.nərˈsə/ /ə.mə.tiˈnar.sə/ /ə.mə.tiˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amatina amatinada amatinades amatinam amatinant amatinar amatinara amatinaran amatinarem amatinaren amatinares amatinareu amatinaria amatinarien amatinaries amatinarà amatinaràs amatinaré amatinaríem amatinaríeu amatinassen amatinasses amatinassin amatinassis amatinat amatinats amatinau amatinava amatinaven amatinaves amatine amatinem amatinen amatines amatinessen amatinesses amatinessin amatinessis amatineu amatini amatinin amatinis amatino amatinà amatinàrem amatinàreu amatinàs amatinàssem amatinàsseu amatinàssim amatinàssiu amatinàvem amatinàveu amatinés amatinéssem amatinésseu amatinéssim amatinéssiu amatiní amatín bal bal (1) occ sept val v
anticipare

amatollat /a.ma.toˈʎat/ /ə.mə.toˈʎat/ /ə.mə.tuˈʎat/ adj masc
cespugliato

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ amaziga adj masc
berbero
Relatiu al poble amazic o la llengua amaziga.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ n masc
berbero
Individu d’un poble camita de l’Àfrica septentrional entre Egipte i el Marroc.
(invariable) Llengua afroasiàtica autòctona de l’Àfrica septentrional amb distribució diatòpica.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
amazzone
Genet quan és una dona.
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
con
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasciata

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
ambedue

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambicion ambiciona ambicionada ambicionades ambicionam ambicionant ambicionar ambicionara ambicionaran ambicionarem ambicionaren ambicionares ambicionareu ambicionaria ambicionarien ambicionaries ambicionarà ambicionaràs ambicionaré ambicionaríem ambicionaríeu ambicionassen ambicionasses ambicionassin ambicionassis ambicionat ambicionats ambicionau ambicionava ambicionaven ambicionaves ambicione ambicionem ambicionen ambiciones ambicionessen ambicionesses ambicionessin ambicionessis ambicioneu ambicioni ambicionin ambicionis ambiciono ambicionà ambicionàrem ambicionàreu ambicionàs ambicionàssem ambicionàsseu ambicionàssim ambicionàssiu ambicionàvem ambicionàveu ambicionés ambicionéssem ambicionésseu ambicionéssim ambicionéssiu ambicioní bal bal (1) occ sept val v
ambire

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ adv
ambiziosamente

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambizione

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambient ambienta ambientada ambientades ambientam ambientant ambientar ambientara ambientaran ambientarem ambientaren ambientares ambientareu ambientaria ambientarien ambientaries ambientarà ambientaràs ambientaré ambientaríem ambientaríeu ambientassen ambientasses ambientassin ambientassis ambientat ambientats ambientau ambientava ambientaven ambientaves ambiente ambientem ambienten ambientes ambientessen ambientesses ambientessin ambientessis ambienteu ambienti ambientin ambientis ambiento ambientà ambientàrem ambientàreu ambientàs ambientàssem ambientàsseu ambientàssim ambientàssiu ambientàvem ambientàveu ambientés ambientéssem ambientésseu ambientéssim ambientéssiu ambientí bal bal (1) occ sept val v
imposare
Situar en un entorn i una època concrets.
ambientare
Decorar una sala o donar-li caliu.
Adaptar-se a un lloc.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
ambiguo

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
ambiguamente

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalente

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
ambivalenza

amblador /am.bɫaˈðo/ /am.bɫaˈðoɾ/ /əm.bɫəˈðo/ adj masc
ambiante
Cavalleria de bon pas, que ambla.

ambladura /am.bɫaˈðu.ɾa/ /əm.bɫəˈðu.ɾə/ n fem
ambio
Manera de caminar d’un quadrúpede avançant alternativament el parell de potes d’un mateix costat.

amblar /amˈbɫa/ /amˈbɫaɾ/ /əmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambl ambla amblada amblades amblam amblant amblar amblara amblaran amblarem amblaren amblares amblareu amblaria amblarien amblaries amblarà amblaràs amblaré amblaríem amblaríeu amblassen amblasses amblassin amblassis amblat amblats amblau amblava amblaven amblaves amble amblem amblen ambles amblessen amblesses amblessin amblessis ambleu ambli amblin amblis amblo amblà amblàrem amblàreu amblàs amblàssem amblàsseu amblàssim amblàssiu amblàvem amblàveu amblés ambléssem amblésseu ambléssim ambléssiu amblí bal bal (1) occ sept val v
ambiare

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambrosia

ambulant /am.buˈɫan/ /am.buˈɫant/ /əm.buˈɫan/ /əm.buˈɫant/ adj
ambulante
Que ambula, es passeja, va d'un lloc a un altre.

ambular /am.buˈɫa/ /am.buˈɫaɾ/ /əm.buˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambul ambula ambulada ambulades ambulam ambulant ambular ambulara ambularan ambularem ambularen ambulares ambulareu ambularia ambularien ambularies ambularà ambularàs ambularé ambularíem ambularíeu ambulassen ambulasses ambulassin ambulassis ambulat ambulats ambulau ambulava ambulaven ambulaves ambule ambulem ambulen ambules ambulessen ambulesses ambulessin ambulessis ambuleu ambuli ambulin ambulis ambulo ambulà ambulàrem ambulàreu ambulàs ambulàssem ambulàsseu ambulàssim ambulàssiu ambulàvem ambulàveu ambulés ambuléssem ambulésseu ambuléssim ambuléssiu ambulí bal bal (1) occ sept val v
ambiare

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulanza

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
minaccia

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
minacciatore
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
minacciare

amenitzar /a.me.niˈd͡za/ /a.me.niˈza/ /a.me.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amenitz amenitza amenitzada amenitzades amenitzam amenitzant amenitzar amenitzara amenitzaran amenitzarem amenitzaren amenitzares amenitzareu amenitzaria amenitzarien amenitzaries amenitzarà amenitzaràs amenitzaré amenitzaríem amenitzaríeu amenitzassen amenitzasses amenitzassin amenitzassis amenitzat amenitzats amenitzau amenitzava amenitzaven amenitzaves amenitze amenitzem amenitzen amenitzes amenitzessen amenitzesses amenitzessin amenitzessis amenitzeu amenitzi amenitzin amenitzis amenitzo amenitzà amenitzàrem amenitzàreu amenitzàs amenitzàssem amenitzàsseu amenitzàssim amenitzàssiu amenitzàvem amenitzàveu amenitzés amenitzéssem amenitzésseu amenitzéssim amenitzéssiu amenitzí bal bal (1) occ sept val v
ameno

amerar /a.meˈɾa/ /a.meˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amer amera amerada amerades ameram amerant amerar amerara ameraran amerarem ameraren amerares amerareu ameraria amerarien ameraries amerarà ameraràs ameraré ameraríem ameraríeu amerassen amerasses amerassin amerassis amerat amerats amerau amerava ameraven ameraves amere amerem ameren ameres ameressen ameresses ameressin ameressis amereu ameri amerin ameris amero amerà ameràrem ameràreu ameràs ameràssem ameràsseu ameràssim ameràssiu ameràvem ameràveu amerés ameréssem amerésseu ameréssim ameréssiu amerí bal bal (1) occ sept val v
mescere

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
americio

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
americano
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
americano
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
ametista
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
mandorla

amfiartrosi /aɱ.fi.aɾˈtɾɔ.zi/ /əɱ.fi.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
anfiartrosi

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ amfíbia adj masc
anfibio
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
anfibio
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
anfitatro

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ n masc
anfitrione

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amarico

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
amianto

amic /aˈmik/ amiga adj masc
amico
Que té amistat.

amic /aˈmik/ n masc
amico
Que té amistat.
Aficionat o inclinat a alguna cosa.

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
amicale

amicalment /a.miˌkaɫˈmen/ /a.miˌkaɫˈment/ /ə.miˌkaɫˈmen/ /ə.miˌkaɫˈment/ adv
amicamente

amicícia /a.miˈsi.si.a/ /ə.miˈsi.si.ə/ /ə.miˈsi.si.ə/ n fem
amicizia

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
misurare
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ adv
amichevolmente

amigar-se /a.miˈɣaɾ.se/ /ə.mi.ɣərˈsə/ /ə.miˈɣar.sə/ /ə.miˈɣaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amig amiga amigada amigades amigam amigant amigar amigara amigaran amigarem amigaren amigares amigareu amigaria amigarien amigaries amigarà amigaràs amigaré amigaríem amigaríeu amigassen amigasses amigassin amigassis amigat amigats amigau amigava amigaven amigaves amigo amigue amiguem amiguen amigues amiguessen amiguesses amiguessin amiguessis amigueu amigui amiguin amiguis amigués amiguéssem amiguésseu amiguéssim amiguéssiu amiguí amigà amigàrem amigàreu amigàs amigàssem amigàsseu amigàssim amigàssiu amigàvem amigàveu bal bal (1) occ sept val v
amicarsi
Fer-se amics.

amigdaloide /a.miɡ.daˈɫɔj.ðe/ /ə.miɡ.dəˈɫɔj.ðə/ adj
amigdaloide

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amilasi

amistançar-se /a.mis.tanˈsaɾ.se/ /ə.mis.tən.sərˈsə/ /ə.mis.tənˈsar.sə/ /ə.mis.tənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amistance amistancem amistancen amistances amistancessen amistancesses amistancessin amistancessis amistanceu amistanci amistancin amistancis amistancés amistancéssem amistancésseu amistancéssim amistancéssiu amistancí amistanç amistança amistançada amistançades amistançam amistançant amistançar amistançara amistançaran amistançarem amistançaren amistançares amistançareu amistançaria amistançarien amistançaries amistançarà amistançaràs amistançaré amistançaríem amistançaríeu amistançassen amistançasses amistançassin amistançassis amistançat amistançats amistançau amistançava amistançaven amistançaves amistanço amistançà amistançàrem amistançàreu amistançàs amistançàssem amistançàsseu amistançàssim amistançàssiu amistançàvem amistançàveu bal bal (1) occ sept val v
unirsi in concubinato

amistat /a.misˈtat/ n fem
amicizia
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
amichevole

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
amitto

amitjanar /a.mi.d͡ʒaˈna/ /a.mi.d͡ʒaˈnaɾ/ /ə.mi.d͡ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amitjan amitjana amitjanada amitjanades amitjanant amitjanar amitjanara amitjanaran amitjanarem amitjanaren amitjanares amitjanareu amitjanaria amitjanarien amitjanaries amitjanarà amitjanaràs amitjanaré amitjanaríem amitjanaríeu amitjanassen amitjanasses amitjanat amitjanats amitjanau amitjanava amitjanaven amitjanaves amitjane amitjanem amitjanen amitjanes amitjanessen amitjanesses amitjanessin amitjanessis amitjaneu amitjani amitjanin amitjanis amitjano amitjanà amitjanàrem amitjanàreu amitjanàssem amitjanàsseu amitjanàvem amitjanàveu amitjanés amitjanéssem amitjanésseu amitjanéssim amitjanéssiu amitjaní occ val val (1) v
ammezzare

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnistia

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amnistia amnistiada amnistiades amnistiam amnistiant amnistiar amnistiara amnistiaran amnistiarem amnistiaren amnistiares amnistiareu amnistiaria amnistiarien amnistiaries amnistiarà amnistiaràs amnistiaré amnistiaríem amnistiaríeu amnistiassen amnistiasses amnistiassin amnistiassis amnistiat amnistiats amnistiau amnistiava amnistiaven amnistiaves amnistie amnistiem amnistien amnisties amnistiessen amnistiesses amnistiessin amnistiessis amnistieu amnistii amnistio amnistià amnistiàrem amnistiàreu amnistiàs amnistiàssem amnistiàsseu amnistiàssim amnistiàssiu amnistiàvem amnistiàveu amnistiés amnistiéssem amnistiésseu amnistiéssim amnistiéssiu amnistií amnistiï amnistiïn amnistiïs bal bal (1) occ sept val v
amnistiare

amo /ˈa.mo/ /ˈa.mu/ n masc
padrone

amoixadorament /a.mo.ʃaˌðo.ɾaˈmen/ /a.moj.ʃaˌðo.ɾaˈmen/ /a.moj.ʃaˌðo.ɾaˈment/ /ə.mo.ʃəˌðo.ɾəˈment/ /ə.mu.ʃəˌðo.ɾəˈmen/ adv
carezzevolmente

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoll amolla amollada amollades amollam amollant amollar amollara amollaran amollarem amollaren amollares amollareu amollaria amollarien amollaries amollarà amollaràs amollaré amollaríem amollaríeu amollassen amollasses amollassin amollassis amollat amollats amollau amollava amollaven amollaves amolle amollem amollen amolles amollessen amollesses amollessin amollessis amolleu amolli amollin amollis amollo amollà amollàrem amollàreu amollàs amollàssem amollàsseu amollàssim amollàssiu amollàvem amollàveu amollés amolléssem amollésseu amolléssim amolléssiu amollí bal bal (1) occ sept val v
allentare
Afluixar, deixar anar a poc a poc.

amolliment /a.mo.ʎiˈmen/ /a.mo.ʎiˈment/ /ə.mo.ʎiˈment/ /ə.mu.ʎiˈmen/ n masc
mollificamento

amollir /a.moˈʎi/ /a.moˈʎiɾ/ /ə.moˈʎi/ /ə.muˈʎi/ amolleix amolleixen amolleixes amolleixi amolleixin amolleixis amolleixo amollesc amollesqui amollesquin amollesquis amollia amollida amollides amollien amollies amolliguem amolligueu amollim amollint amollir amollira amolliran amollirem amolliren amollires amollireu amolliria amollirien amolliries amollirà amolliràs amolliré amolliríem amolliríeu amollisc amollisca amollisquen amollisques amollissen amollisses amollissin amollissis amollit amollits amolliu amollix amollixen amollixes amollixo amollí amollíem amollíeu amollírem amollíreu amollís amollíssem amollísseu amollíssim amollíssiu bal n-occ occ sept val v
mollificare

amonedar /a.mo.neˈða/ /a.mo.neˈðaɾ/ /ə.mo.nəˈða/ /ə.mu.nəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amoned amoneda amonedada amonedades amonedam amonedant amonedar amonedara amonedaran amonedarem amonedaren amonedares amonedareu amonedaria amonedarien amonedaries amonedarà amonedaràs amonedaré amonedaríem amonedaríeu amonedassen amonedasses amonedassin amonedassis amonedat amonedats amonedau amonedava amonedaven amonedaves amonede amonedem amoneden amonedes amonedessen amonedesses amonedessin amonedessis amonedeu amonedi amonedin amonedis amonedo amonedà amonedàrem amonedàreu amonedàs amonedàssem amonedàsseu amonedàssim amonedàssiu amonedàvem amonedàveu amonedés amonedéssem amonedésseu amonedéssim amonedéssiu amonedí bal bal (1) occ sept val v
monetare

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
ammonire
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.
bando
Publicar en l'església les persones que volen contraure matrimoni o ordenar-se.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
amore
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amor propi /aˌmoɾ /əˌmor n masc
amor proprio

amorosament /a.moˌɾo.zaˈmen/ /a.moˌɾo.zaˈment/ /ə.moˌɾo.zəˈment/ /ə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
amorosamente

amorrar /a.moˈra/ /a.moˈraɾ/ /ə.moˈra/ /ə.muˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amorr amorra amorrada amorrades amorram amorrant amorrar amorrara amorraran amorrarem amorraren amorrares amorrareu amorraria amorrarien amorraries amorrarà amorraràs amorraré amorraríem amorraríeu amorrassen amorrasses amorrassin amorrassis amorrat amorrats amorrau amorrava amorraven amorraves amorre amorrem amorren amorres amorressen amorresses amorressin amorressis amorreu amorri amorrin amorris amorro amorrà amorràrem amorràreu amorràs amorràssem amorràsseu amorràssim amorràssiu amorràvem amorràveu amorrés amorréssem amorrésseu amorréssim amorréssiu amorrí bal bal (1) occ sept val v
labbra muso
Fer posar algú topant de cara o de boca en algun lloc.

amorriar /a.mo.riˈa/ /a.mo.riˈaɾ/ /a.mu.riˈa/ /ə.mo.riˈa/ /ə.mu.riˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amorria amorriada amorriades amorriam amorriant amorriar amorriara amorriaran amorriarem amorriaren amorriares amorriareu amorriaria amorriarien amorriaries amorriarà amorriaràs amorriaré amorriaríem amorriaríeu amorriassen amorriasses amorriassin amorriassis amorriat amorriats amorriau amorriava amorriaven amorriaves amorrie amorriem amorrien amorries amorriessen amorriesses amorriessin amorriessis amorrieu amorrii amorrio amorrià amorriàrem amorriàreu amorriàs amorriàssem amorriàsseu amorriàssim amorriàssiu amorriàvem amorriàveu amorriés amorriéssem amorriésseu amorriéssim amorriéssiu amorrií amorriï amorriïn amorriïs bal bal (1) occ sept val v
ammassar

amortallar /a.mor.taˈʎa/ /a.moɾ.taˈʎa/ /a.moɾ.taˈʎaɾ/ /ə.moɾ.təˈʎa/ /ə.mur.təˈja/ /ə.mur.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amortall amortalla amortallada amortallades amortallam amortallant amortallar amortallara amortallaran amortallarem amortallaren amortallares amortallareu amortallaria amortallarien amortallaries amortallarà amortallaràs amortallaré amortallaríem amortallaríeu amortallassen amortallasses amortallassin amortallassis amortallat amortallats amortallau amortallava amortallaven amortallaves amortalle amortallem amortallen amortalles amortallessen amortallesses amortallessin amortallessis amortalleu amortalli amortallin amortallis amortallo amortallà amortallàrem amortallàreu amortallàs amortallàssem amortallàsseu amortallàssim amortallàssiu amortallàvem amortallàveu amortallés amortalléssem amortallésseu amortalléssim amortalléssiu amortallí bal bal (1) occ sept val v
seppellire

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amortitz amortitza amortitzada amortitzades amortitzam amortitzant amortitzar amortitzara amortitzaran amortitzarem amortitzaren amortitzares amortitzareu amortitzaria amortitzarien amortitzaries amortitzarà amortitzaràs amortitzaré amortitzaríem amortitzaríeu amortitzassen amortitzasses amortitzassin amortitzassis amortitzat amortitzats amortitzau amortitzava amortitzaven amortitzaves amortitze amortitzem amortitzen amortitzes amortitzessen amortitzesses amortitzessin amortitzessis amortitzeu amortitzi amortitzin amortitzis amortitzo amortitzà amortitzàrem amortitzàreu amortitzàs amortitzàssem amortitzàsseu amortitzàssim amortitzàssiu amortitzàvem amortitzàveu amortitzés amortitzéssem amortitzésseu amortitzéssim amortitzéssiu amortitzí bal bal (1) occ sept val v
amortire
Passar els béns a mans mortes que no els puguin alienar.
ammorzare
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
amorevole

amotar-se /a.moˈtaɾ.se/ /ə.moˈtaɾ.sə/ /ə.mu.tərˈsə/ /ə.muˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amot amota amotada amotades amotam amotant amotar amotara amotaran amotarem amotaren amotares amotareu amotaria amotarien amotaries amotarà amotaràs amotaré amotaríem amotaríeu amotassen amotasses amotassin amotassis amotat amotats amotau amotava amotaven amotaves amote amotem amoten amotes amotessen amotesses amotessin amotessis amoteu amoti amotin amotis amoto amotà amotàrem amotàreu amotàs amotàssem amotàsseu amotàssim amotàssiu amotàvem amotàveu amotés amotéssem amotésseu amotéssim amotéssiu amotí bal bal (1) occ sept val v
ammucchiarsi
Formar mota les plantes.

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amotina amotinada amotinades amotinam amotinant amotinar amotinara amotinaran amotinarem amotinaren amotinares amotinareu amotinaria amotinarien amotinaries amotinarà amotinaràs amotinaré amotinaríem amotinaríeu amotinassen amotinasses amotinassin amotinassis amotinat amotinats amotinau amotinava amotinaven amotinaves amotine amotinem amotinen amotines amotinessen amotinesses amotinessin amotinessis amotineu amotini amotinin amotinis amotino amotinà amotinàrem amotinàreu amotinàs amotinàssem amotinàsseu amotinàssim amotinàssiu amotinàvem amotinàveu amotinés amotinéssem amotinésseu amotinéssim amotinéssiu amotiní amotín bal bal (1) occ sept val v
ammutinare

amoïnar /a.mo.iˈna/ /a.mo.iˈnaɾ/ /ə.mo.iˈna/ /ə.mu.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoín amoïna amoïnada amoïnades amoïnam amoïnant amoïnar amoïnara amoïnaran amoïnarem amoïnaren amoïnares amoïnareu amoïnaria amoïnarien amoïnaries amoïnarà amoïnaràs amoïnaré amoïnaríem amoïnaríeu amoïnassen amoïnasses amoïnassin amoïnassis amoïnat amoïnats amoïnau amoïnava amoïnaven amoïnaves amoïne amoïnem amoïnen amoïnes amoïnessen amoïnesses amoïnessin amoïnessis amoïneu amoïni amoïnin amoïnis amoïno amoïnà amoïnàrem amoïnàreu amoïnàs amoïnàssem amoïnàsseu amoïnàssim amoïnàssiu amoïnàvem amoïnàveu amoïnés amoïnéssem amoïnésseu amoïnéssim amoïnéssiu amoïní bal bal (1) occ sept val v
preoccuparsi stordire
(pronominal) Cansar-se, preocupar-se, per esbrinar alguna cosa.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampere

ampit /amˈpit/ n masc
davanzale

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
ampiezza

amplament /ˌam.pɫaˈmen/ /ˌam.pɫaˈment/ /ˌam.pɫəˈmen/ /ˌam.pɫəˈment/ adv
ampiamente

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
ampio largo
Que té unes mides grans en amplària.
largo
Folgat, que hi cap bé.

amplejar /am.pɫeˈd͡ʒa/ /am.pɫeˈd͡ʒaɾ/ /am.pɫeˈʒa/ /əm.pɫəˈd͡ʒa/ /əm.pɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amplege amplegem amplegen ampleges amplegessen amplegesses amplegessin amplegessis amplegeu amplegi amplegin amplegis amplegés amplegéssem amplegésseu amplegéssim amplegéssiu amplegí ampleig ampleja amplejada amplejades amplejam amplejant amplejar amplejara amplejaran amplejarem amplejaren amplejares amplejareu amplejaria amplejarien amplejaries amplejarà amplejaràs amplejaré amplejaríem amplejaríeu amplejassen amplejasses amplejassin amplejassis amplejat amplejats amplejau amplejava amplejaven amplejaves amplejo amplejà amplejàrem amplejàreu amplejàs amplejàssem amplejàsseu amplejàssim amplejàssiu amplejàvem amplejàveu bal bal (1) occ sept val v
essere più o meno largo

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplia ampliada ampliades ampliam ampliant ampliar ampliara ampliaran ampliarem ampliaren ampliares ampliareu ampliaria ampliarien ampliaries ampliarà ampliaràs ampliaré ampliaríem ampliaríeu ampliassen ampliasses ampliassin ampliassis ampliat ampliats ampliau ampliava ampliaven ampliaves amplie ampliem amplien amplies ampliessen ampliesses ampliessin ampliessis amplieu amplii amplio amplià ampliàrem ampliàreu ampliàs ampliàssem ampliàsseu ampliàssim ampliàssiu ampliàvem ampliàveu ampliés ampliéssem ampliésseu ampliéssim ampliéssiu amplií ampliï ampliïn ampliïs bal bal (1) occ sept val v
ampliare

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
ampiezza

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
bottiglia
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

ampul·losament /am.puɫˌɫo.zaˈmen/ /am.puɫˌɫo.zaˈment/ /am.puˌɫo.zaˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈment/ /əm.puˌɫo.zəˈmen/ adv
ampollosamente

ampul·lós /am.puɫˈɫos/ /am.puˈɫos/ /əm.puɫˈɫos/ /əm.puˈɫos/ adj masc
ampolloso

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputazione

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amput amputa amputada amputades amputam amputant amputar amputara amputaran amputarem amputaren amputares amputareu amputaria amputarien amputaries amputarà amputaràs amputaré amputaríem amputaríeu amputassen amputasses amputassin amputassis amputat amputats amputau amputava amputaven amputaves ampute amputem amputen amputes amputessen amputesses amputessin amputessis amputeu amputi amputin amputis amputo amputà amputàrem amputàreu amputàs amputàssem amputàsseu amputàssim amputàssiu amputàvem amputàveu amputés amputéssem amputésseu amputéssim amputéssiu amputí bal bal (1) occ sept val v
tagliare amputare

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amuleto

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ Interjection
evviva
Encoratjament a pujar, a prosseguir.

amuntegar /a.mun.teˈɣa/ /a.mun.teˈɣaɾ/ amuntega amuntegada amuntegades amuntegant amuntegar amuntegaran amuntegarem amuntegaren amuntegares amuntegareu amuntegaria amuntegarien amuntegaries amuntegarà amuntegaràs amuntegaré amuntegaríem amuntegaríeu amuntegat amuntegats amuntegava amuntegaven amuntegaves amuntego amuntegue amunteguem amunteguen amuntegues amunteguessen amunteguesses amunteguessin amunteguessis amuntegueu amuntegui amunteguin amunteguis amuntegués amunteguéssem amunteguésseu amunteguéssim amunteguéssiu amunteguí amuntegà amuntegàrem amuntegàreu amuntegàvem amuntegàveu occ sept v
ammontare
Posar unes coses damunt d'altres.

amura /aˈmu.ɾa/ /əˈmu.ɾə/ n fem
mura

amurar /a.muˈɾa/ /a.muˈɾaɾ/ /ə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amur amura amurada amurades amuram amurant amurar amurara amuraran amurarem amuraren amurares amurareu amuraria amurarien amuraries amurarà amuraràs amuraré amuraríem amuraríeu amurassen amurasses amurassin amurassis amurat amurats amurau amurava amuraven amuraves amure amurem amuren amures amuressen amuresses amuressin amuressis amureu amuri amurin amuris amuro amurà amuràrem amuràreu amuràs amuràssem amuràsseu amuràssim amuràssiu amuràvem amuràveu amurés amuréssem amurésseu amuréssim amuréssiu amurí bal bal (1) occ sept val v
fune

amén /əˈmen/ Interjection
amen

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
amigdala

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ n masc
anacoluto

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
anacoreta

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anacronismo

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ anaeròbia adj masc
anaerobio
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anafil /a.naˈfiɫ/ /ə.nəˈfiɫ/ n masc
tromba dritta

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagramma

anagògicament /a.naˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɣɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɣɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɣɔ.ʒi.kəˈment/ adv
anagogicamente

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgesico

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
analizzare

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogia
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ adv
analiticamente

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
analogicamente

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
ananas
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anap /aˈnap/ /əˈnap/ n masc
nappo

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
andare
Moure's d'un lloc a un altre.
(seguit de gerundi) Trobar-se en curs d’executar, de fer.
(imperfet seguit de la preposició a o per i d’infinitiu) Estava a punt, era imminent.
scomettere
apostar
audarne
consistir o dependre
audar
dirigir (un camí)
agire
obrar, procedir
coniugarsi
Ésser algun nom o verb de la mateixa declinació o conjugació que un altre.
giuocar
(cartes) Entrar o triar coll.
battere
Batre, palpitar (referit al cor o al pols).

anar a v
andare

anar a les bonicoies v
andarse

anar a raure v
diventare
Acabar sense voler en un lloc.

anar a rossegons v
andar

anar a tomballons v
rotolare
Rodolar, caure per algun declivi.

anar amb v
operare
convenire
Tenir o portar allò que el nom que segueix significa.

anar amb el lliri a la mà v
fare il santarellino

anar bé /aˌnaɾˈbe/ /aˌnaˈβe/ v
andar

anar d'aquí i d'allí v
andar

anar damunt v
andar

anar darrere v
andare
Seguir després de l'altre en l'ordre amb què es camina.
amare
D'alguna persona, voler-la en extrem.

anar de bo v
fare

anar de cambra v
andare al camerino

anar de dalt a baix v
cader

anar de farra v
andare a divertirsi

anar de la Seca a la Meca v
andare

anar de mal a pitjor v
andare

anar millor v
andar

anar per damunt v
andar

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarchia

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomosi

anatema /a.naˈte.ma/ /ə.nəˈte.mə/ n masc
anatema

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomia

anatomitzar /a.na.to.miˈd͡za/ /a.na.to.miˈza/ /a.na.to.miˈzaɾ/ /ə.nə.to.miˈd͡za/ /ə.nə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatomitz anatomitza anatomitzada anatomitzades anatomitzam anatomitzant anatomitzar anatomitzara anatomitzaran anatomitzarem anatomitzaren anatomitzares anatomitzareu anatomitzaria anatomitzarien anatomitzaries anatomitzarà anatomitzaràs anatomitzaré anatomitzaríem anatomitzaríeu anatomitzassen anatomitzasses anatomitzassin anatomitzassis anatomitzat anatomitzats anatomitzau anatomitzava anatomitzaven anatomitzaves anatomitze anatomitzem anatomitzen anatomitzes anatomitzessen anatomitzesses anatomitzessin anatomitzessis anatomitzeu anatomitzi anatomitzin anatomitzis anatomitzo anatomitzà anatomitzàrem anatomitzàreu anatomitzàs anatomitzàssem anatomitzàsseu anatomitzàssim anatomitzàssiu anatomitzàvem anatomitzàveu anatomitzés anatomitzéssem anatomitzésseu anatomitzéssim anatomitzéssiu anatomitzí bal bal (1) occ sept val v
notomizzare

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomico

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
anatomicamente

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
anca

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
anzino

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg ancor ancora ancorada ancorades ancoram ancorant ancorar ancorara ancoraran ancorarem ancoraren ancorares ancorareu ancoraria ancorarien ancoraries ancorarà ancoraràs ancoraré ancoraríem ancoraríeu ancorassen ancorasses ancorassin ancorassis ancorat ancorats ancorau ancorava ancoraven ancoraves ancore ancorem ancoren ancores ancoressen ancoresses ancoressin ancoressis ancoreu ancori ancorin ancoris ancoro ancorà ancoràrem ancoràreu ancoràs ancoràssem ancoràsseu ancoràssim ancoràssiu ancoràvem ancoràveu ancorés ancoréssem ancorésseu ancoréssim ancoréssiu ancorí bal bal (1) occ sept val v
ancorare

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
andaluso
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
piattaforma
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorrano
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorrano
Natural d’Andorra.

andragogia n fem
andragogia

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ andrògina adj masc
androgino

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
androide

andròmina /anˈdɾɔ.mi.na/ n fem
vecchiume
Objecte inútil, que fa nosa.
imbrogli
(plural) Embolics, enganys.

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
anello
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anestesia

anfós /aɱˈfos/ /əɱˈfos/ n masc
cernia

angelicalment /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈmen/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈment/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈmen/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈment/ adv
angelicamente

angiospasme /aɲ.d͡ʒi.osˈpaz.me/ /əɲ.ʒi.osˈpaz.mə/ /əɲ.ʒi.usˈpaz.mə/ n masc
angiospasmo

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
angolo
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicismo anglismo
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
angloamericano
Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
anglosassone
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
anglosassone
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
inglese
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
inglese
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
anglosassone

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
angoscia

angoixar /aŋ.ɡojˈʃa/ /aŋ.ɡojˈʃaɾ/ /aŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg angoix angoixa angoixada angoixades angoixam angoixant angoixar angoixara angoixaran angoixarem angoixaren angoixares angoixareu angoixaria angoixarien angoixaries angoixarà angoixaràs angoixaré angoixaríem angoixaríeu angoixassen angoixasses angoixassin angoixassis angoixat angoixats angoixau angoixava angoixaven angoixaves angoixe angoixem angoixen angoixes angoixessen angoixesses angoixessin angoixessis angoixeu angoixi angoixin angoixis angoixo angoixà angoixàrem angoixàreu angoixàs angoixàssem angoixàsseu angoixàssim angoixàssiu angoixàvem angoixàveu angoixés angoixéssem angoixésseu angoixéssim angoixéssiu angoixí bal bal (1) occ sept val v
angosciare

angoixosament /aŋ.ɡojˌʃo.zaˈmen/ /aŋ.ɡojˌʃo.zaˈment/ /aŋ.ɡoˌʃo.zaˈmen/ /əŋ.ɡoˌʃo.zəˈment/ /əŋ.ɡuˌʃo.zəˈmen/ adv
angustiosamente

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
anguilla

angularment /aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
angolarmente

anguniosament /aŋ.ɡu.niˌo.zaˈmen/ /aŋ.ɡu.niˌo.zaˈment/ /əŋ.ɡu.niˌo.zəˈmen/ /əŋ.ɡu.niˌo.zəˈment/ adv
angosciosamente

angèlicament /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ adv
angelicamente

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
angoscia

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
anelito

anhelar /a.neˈɫa/ /a.neˈɫaɾ/ /ə.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anhel anhela anhelada anhelades anhelam anhelant anhelar anhelara anhelaran anhelarem anhelaren anhelares anhelareu anhelaria anhelarien anhelaries anhelarà anhelaràs anhelaré anhelaríem anhelaríeu anhelassen anhelasses anhelassin anhelassis anhelat anhelats anhelau anhelava anhelaven anhelaves anhele anhelem anhelen anheles anhelessen anhelesses anhelessin anhelessis anheleu anheli anhelin anhelis anhelo anhelà anhelàrem anhelàreu anhelàs anhelàssem anhelàsseu anhelàssim anhelàssiu anhelàvem anhelàveu anhelés anheléssem anhelésseu anheléssim anheléssiu anhelí bal bal (1) occ sept val v
anelare

anhelosament /a.neˌɫo.zaˈmen/ /a.neˌɫo.zaˈment/ /ə.nəˌɫo.zəˈmen/ /ə.nəˌɫo.zəˈment/ adv
anelantemente

anihilar /a.ni.iˈɫa/ /a.ni.iˈɫaɾ/ /ə.ni.iˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anihil anihila anihilada anihilades anihilam anihilant anihilar anihilara anihilaran anihilarem anihilaren anihilares anihilareu anihilaria anihilarien anihilaries anihilarà anihilaràs anihilaré anihilaríem anihilaríeu anihilassen anihilasses anihilassin anihilassis anihilat anihilats anihilau anihilava anihilaven anihilaves anihile anihilem anihilen anihiles anihilessen anihilesses anihilessin anihilessis anihileu anihili anihilin anihilis anihilo anihilà anihilàrem anihilàreu anihilàs anihilàssem anihilàsseu anihilàssim anihilàssiu anihilàvem anihilàveu anihilés anihiléssem anihilésseu anihiléssim anihiléssiu anihilí bal bal (1) occ sept val v
annhichilare
Reduir a no res.
annhichilire
Destruir o arruïnar enterament.

animació n fem
animazione

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
animale

animalisme /a.ni.maˈɫiz.me/ /ə.ni.məˈɫiz.mə/ n masc
animalismo

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ adj
animalista
Referent a l’animalisme.

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ n neut
animalista
Activista de l’animalisme.
(arts) Artista que representa figures d’animals.

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anim anima animada animades animam animant animar animara animaran animarem animaren animares animareu animaria animarien animaries animarà animaràs animaré animaríem animaríeu animassen animasses animassin animassis animat animats animau animava animaven animaves anime animem animen animes animessen animesses animessin animessis animeu animi animin animis animo animà animàrem animàreu animàs animàssem animàsseu animàssim animàssiu animàvem animàveu animés animéssem animésseu animéssim animéssiu animí bal bal (1) occ sept val v
animare
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

animosament /a.niˌmo.zaˈmen/ /a.niˌmo.zaˈment/ /ə.niˌmo.zəˈmen/ /ə.niˌmo.zəˈment/ adv
animosamente

anisar /a.niˈza/ /a.niˈzaɾ/ /ə.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anisa anisada anisades anisam anisant anisar anisara anisaran anisarem anisaren anisares anisareu anisaria anisarien anisaries anisarà anisaràs anisaré anisaríem anisaríeu anisassen anisasses anisassin anisassis anisat anisats anisau anisava anisaven anisaves anise anisem anisen anises anisessen anisesses anisessin anisessis aniseu anisi anisin anisis aniso anisà anisàrem anisàreu anisàs anisàssem anisàsseu anisàssim anisàssiu anisàvem anisàveu anisés aniséssem anisésseu aniséssim aniséssiu anisí anís bal bal (1) occ sept val v
condire

aniso- prefix
aniso-

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
iernotte stasera
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anivell anivella anivellada anivellades anivellam anivellant anivellar anivellara anivellaran anivellarem anivellaren anivellares anivellareu anivellaria anivellarien anivellaries anivellarà anivellaràs anivellaré anivellaríem anivellaríeu anivellassen anivellasses anivellassin anivellassis anivellat anivellats anivellau anivellava anivellaven anivellaves anivelle anivellem anivellen anivelles anivellessen anivellesses anivellessin anivellessis anivelleu anivelli anivellin anivellis anivello anivellà anivellàrem anivellàreu anivellàs anivellàssem anivellàsseu anivellàssim anivellàssiu anivellàvem anivellàveu anivellés anivelléssem anivellésseu anivelléssim anivelléssiu anivellí bal bal (1) occ sept val v
livellare
Posar un pla en posició horitzontal justa.
Guardar equilibri o igualtat en allò que s'executa.
equilibrare
Posar en equilibri o igualtat qualsevol cosa material.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
anniversario
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
compleanno
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anione

annals /anˈnaɫs/ /ənˈnaɫs/ n masc
annali

annexionar /an.nek.si.oˈna/ /an.nek.si.oˈnaɾ/ /ən.nək.si.oˈna/ /ən.nək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. annexion annexiona annexionada annexionades annexionam annexionant annexionar annexionara annexionaran annexionarem annexionaren annexionares annexionareu annexionaria annexionarien annexionaries annexionarà annexionaràs annexionaré annexionaríem annexionaríeu annexionassen annexionasses annexionassin annexionassis annexionat annexionats annexionau annexionava annexionaven annexionaves annexione annexionem annexionen annexiones annexionessen annexionesses annexionessin annexionessis annexioneu annexioni annexionin annexionis annexiono annexionà annexionàrem annexionàreu annexionàs annexionàssem annexionàsseu annexionàssim annexionàssiu annexionàvem annexionàveu annexionés annexionéssem annexionésseu annexionéssim annexionéssiu annexioní bal bal (1) occ sept val v
annettere

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
annessione

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
anodino

anomenada /a.no.meˈna.ða/ /ə.no.məˈna.ðə/ /ə.nu.məˈna.ðə/ n fem
grido

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anomena anomenada anomenades anomenam anomenant anomenar anomenara anomenaran anomenarem anomenaren anomenares anomenareu anomenaria anomenarien anomenaries anomenarà anomenaràs anomenaré anomenaríem anomenaríeu anomenassen anomenasses anomenassin anomenassis anomenat anomenats anomenau anomenava anomenaven anomenaves anomene anomenem anomenen anomenes anomenessen anomenesses anomenessin anomenessis anomeneu anomeni anomenin anomenis anomeno anomenà anomenàrem anomenàreu anomenàs anomenàssem anomenàsseu anomenàssim anomenàssiu anomenàvem anomenàveu anomenés anomenéssem anomenésseu anomenéssim anomenéssiu anomení anomèn bal bal (1) occ sept val v
nominare chiamare
Posar nom.
nomare
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anonimitz anonimitza anonimitzada anonimitzades anonimitzam anonimitzant anonimitzar anonimitzara anonimitzaran anonimitzarem anonimitzaren anonimitzares anonimitzareu anonimitzaria anonimitzarien anonimitzaries anonimitzarà anonimitzaràs anonimitzaré anonimitzaríem anonimitzaríeu anonimitzassen anonimitzasses anonimitzassin anonimitzassis anonimitzat anonimitzats anonimitzau anonimitzava anonimitzaven anonimitzaves anonimitze anonimitzem anonimitzen anonimitzes anonimitzessen anonimitzesses anonimitzessin anonimitzessis anonimitzeu anonimitzi anonimitzin anonimitzis anonimitzo anonimitzà anonimitzàrem anonimitzàreu anonimitzàs anonimitzàssem anonimitzàsseu anonimitzàssim anonimitzàssiu anonimitzàvem anonimitzàveu anonimitzés anonimitzéssem anonimitzésseu anonimitzéssim anonimitzéssiu anonimitzí bal bal (1) occ sept val v
anonimizzare

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
anormale abnorme

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anoressia

anotació /a.no.ta.siˈo/ /ə.no.tə.siˈo/ /ə.nu.tə.siˈo/ n fem
notazione

anotar /a.noˈta/ /a.noˈtaɾ/ /ə.noˈta/ /ə.nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anot anota anotada anotades anotam anotant anotar anotara anotaran anotarem anotaren anotares anotareu anotaria anotarien anotaries anotarà anotaràs anotaré anotaríem anotaríeu anotassen anotasses anotassin anotassis anotat anotats anotau anotava anotaven anotaves anote anotem anoten anotes anotessen anotesses anotessin anotessis anoteu anoti anotin anotis anoto anotà anotàrem anotàreu anotàs anotàssem anotàsseu anotàssim anotàssiu anotàvem anotàveu anotés anotéssem anotésseu anotéssim anotéssiu anotí bal bal (1) occ sept val v
notare
Prendre nota per escrit de quelcom.
segare
Posar, escriure, marques o notes en un escrit, una llista, etc.

anquilosar /aŋ.ki.ɫoˈza/ /aŋ.ki.ɫoˈzaɾ/ /əŋ.ki.ɫoˈza/ /əŋ.ki.ɫuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anquilosa anquilosada anquilosades anquilosam anquilosant anquilosar anquilosara anquilosaran anquilosarem anquilosaren anquilosares anquilosareu anquilosaria anquilosarien anquilosaries anquilosarà anquilosaràs anquilosaré anquilosaríem anquilosaríeu anquilosassen anquilosasses anquilosassin anquilosassis anquilosat anquilosats anquilosau anquilosava anquilosaven anquilosaves anquilose anquilosem anquilosen anquiloses anquilosessen anquilosesses anquilosessin anquilosessis anquiloseu anquilosi anquilosin anquilosis anquiloso anquilosà anquilosàrem anquilosàreu anquilosàs anquilosàssem anquilosàsseu anquilosàssim anquilosàssiu anquilosàvem anquilosàveu anquilosés anquiloséssem anquilosésseu anquiloséssim anquiloséssiu anquilosí anquilòs bal bal (1) occ sept val v
anchilosare

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
ansa
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansiejar /an.si.eˈd͡ʒa/ /an.si.eˈd͡ʒaɾ/ /an.si.eˈʒa/ /ən.si.əˈd͡ʒa/ /ən.si.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ansiege ansiegem ansiegen ansieges ansiegessen ansiegesses ansiegessin ansiegessis ansiegeu ansiegi ansiegin ansiegis ansiegés ansiegéssem ansiegésseu ansiegéssim ansiegéssiu ansiegí ansieig ansieja ansiejada ansiejades ansiejam ansiejant ansiejar ansiejara ansiejaran ansiejarem ansiejaren ansiejares ansiejareu ansiejaria ansiejarien ansiejaries ansiejarà ansiejaràs ansiejaré ansiejaríem ansiejaríeu ansiejassen ansiejasses ansiejassin ansiejassis ansiejat ansiejats ansiejau ansiejava ansiejaven ansiejaves ansiejo ansiejà ansiejàrem ansiejàreu ansiejàs ansiejàssem ansiejàsseu ansiejàssim ansiejàssiu ansiejàvem ansiejàveu bal bal (1) occ sept val v
bramare

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
ansietà ansia

ansiosament /an.siˌo.zaˈmen/ /an.siˌo.zaˈment/ /ən.siˌo.zəˈmen/ /ən.siˌo.zəˈment/ adv
ansiosamente

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
alce
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
camoscio
Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antecedentment /an.te.seˌðemˈmen/ /an.te.seˌðemˈment/ /ən.tə.səˌðemˈmen/ /ən.tə.səˌðemˈment/ adv
antecedentemente

antecedir /an.te.seˈði/ /an.te.seˈðiɾ/ /ən.tə.səˈði/ antecedeix antecedeixen antecedeixes antecedeixi antecedeixin antecedeixis antecedeixo antecedesc antecedesqui antecedesquin antecedesquis antecedia antecedida antecedides antecedien antecedies antecediguem antecedigueu antecedim antecedint antecedir antecedira antecediran antecedirem antecediren antecedires antecedireu antecediria antecedirien antecediries antecedirà antecediràs antecediré antecediríem antecediríeu antecedisc antecedisca antecedisquen antecedisques antecedissen antecedisses antecedissin antecedissis antecedit antecedits antecediu antecedix antecedixen antecedixes antecedixo antecedí antecedíem antecedíeu antecedírem antecedíreu antecedís antecedíssem antecedísseu antecedíssim antecedíssiu bal n-occ occ sept val v
precedere

antedatar /ˌan.te.ðaˈta/ /ˌan.te.ðaˈtaɾ/ /ˌan.tə.ðəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. antedat antedata antedatada antedatades antedatam antedatant antedatar antedatara antedataran antedatarem antedataren antedatares antedatareu antedataria antedatarien antedataries antedatarà antedataràs antedataré antedataríem antedataríeu antedatassen antedatasses antedatassin antedatassis antedatat antedatats antedatau antedatava antedataven antedataves antedate antedatem antedaten antedates antedatessen antedatesses antedatessin antedatessis antedateu antedati antedatin antedatis antedato antedatà antedatàrem antedatàreu antedatàs antedatàssem antedatàsseu antedatàssim antedatàssiu antedatàvem antedatàveu antedatés antedatéssem antedatésseu antedatéssim antedatéssiu antedatí bal bal (1) occ sept val v
retrodatare

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antenna
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anteposa anteposada anteposades anteposam anteposant anteposar anteposara anteposaran anteposarem anteposaren anteposares anteposareu anteposaria anteposarien anteposaries anteposarà anteposaràs anteposaré anteposaríem anteposaríeu anteposassen anteposasses anteposassin anteposassis anteposat anteposats anteposau anteposava anteposaven anteposaves antepose anteposem anteposen anteposes anteposessen anteposesses anteposessin anteposessis anteposeu anteposi anteposin anteposis anteposo anteposà anteposàrem anteposàreu anteposàs anteposàssem anteposàsseu anteposàssim anteposàssiu anteposàvem anteposàveu anteposés anteposéssem anteposésseu anteposéssim anteposéssiu anteposí antepòs bal bal (1) occ sept val v
anteporre
Posar davant.

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
anteriore

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
anteriormente

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
anticipazione

anticipadament /an.ti.siˌpa.ðaˈmen/ /an.ti.siˌpa.ðaˈment/ /ən.ti.siˌpa.ðəˈmen/ /ən.ti.siˌpa.ðəˈment/ adv
anticipatamente

anticipant /an.ti.siˈpan/ /an.ti.siˈpant/ /ən.ti.siˈpan/ /ən.ti.siˈpant/ adj
anticipatore

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anticip anticipa anticipada anticipades anticipam anticipant anticipar anticipara anticiparan anticiparem anticiparen anticipares anticipareu anticiparia anticiparien anticiparies anticiparà anticiparàs anticiparé anticiparíem anticiparíeu anticipassen anticipasses anticipassin anticipassis anticipat anticipats anticipau anticipava anticipaven anticipaves anticipe anticipem anticipen anticipes anticipessen anticipesses anticipessin anticipessis anticipeu anticipi anticipin anticipis anticipo anticipà anticipàrem anticipàreu anticipàs anticipàssem anticipàsseu anticipàssim anticipàssiu anticipàvem anticipàveu anticipés anticipéssem anticipésseu anticipéssim anticipéssiu anticipí bal bal (1) occ sept val v
anticipare
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
anticlericale

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
anticoagulante

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
anticomunismo

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
anticostituzionalmente

anticonstitucionalíssimament /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.o.naˌɫi.si.maˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.o.naˌɫi.si.maˈment/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.o.nəˌɫi.si.məˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.u.nəˌɫi.si.məˈmen/ adv
anticostituzionalissimamente

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
anticorpo

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifascismo

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifemminismo

antifràsticament /an.tiˌfɾas.ti.kaˈmen/ /an.tiˌfɾas.ti.kaˈment/ /ən.tiˌfɾas.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌfɾas.ti.kəˈment/ adv
antifrasticamente

antigalla /an.tiˈɣa.ʎa/ /ən.tiˈɣa.jə/ /ən.tiˈɣa.ʎə/ n fem
anticaglia

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
anticamente

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antichità

antihemorroïdal /an.ti.e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
antiemorroidale

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimonio

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
antineutrone

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antiparticella

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipatia

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
antiprotone

antipàtic /an.tiˈpa.tik/ /ən.tiˈpa.tik/ adj masc
antipatico

antipàticament /an.tiˌpa.ti.kaˈmen/ /an.tiˌpa.ti.kaˈment/ /ən.tiˌpa.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌpa.ti.kəˈment/ adv
antipaticamente

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ n masc
antiquark

antiradiació n fem
antiradiazione
Que s'oposa a la radiació.

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemitismo

antitragus /ˌan.tiˈtɾa.ɣus/ n masc
antitrago

antitèticament /an.tiˌtɛ.ti.kaˈmen/ /an.tiˌtɛ.ti.kaˈment/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
antiteticamente

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antologia

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
antonomasia

antonomàsticament /an.to.noˌmas.ti.kaˈmen/ /an.to.noˌmas.ti.kaˈment/ /ən.to.noˌmas.ti.kəˈment/ /ən.tu.nuˌmas.ti.kəˈmen/ adv
antonomasticamente

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
antro
(geografia) cova
Local sinistre o de mala reputació
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antropocentrismo

antroponímia /an.tɾo.poˈni.mi.a/ /ən.tɾo.poˈni.mi.ə/ /ən.tɾu.puˈni.mi.ə/ n fem
antroponimia

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
antroponimo

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
antidoto

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n masc
antipode
Punt de la Terra diametralment oposat a un altre.

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
antipodi
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antípodes /anˈti.po.ðes/ /ənˈti.pu.ðəs/ n masc
antipodi
Regió de la Terra situada diametralment oposada, en especial Nova Zelanda i Austràlia.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonimo
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

antònim /anˈtɔ.nim/ n masc
antonimo
Paraula amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
annuale

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ adv
annualmente

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
anulare
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
anulare
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
annullare
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
annuncio
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
annuncio pubblicità
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
annunciatore
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
annunziare annunciare
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
ano

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
acciuga alice

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
anno
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de traspàs n masc
anno bisestile

any sabàtic n masc
anno sabbatico

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
annuo

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
agnello

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
ho ... anni
Forma plural de any.

anyí /aˈɲi/ /əˈɲi/ adj masc
agnino
Referit a l’anyell.

anyí /aˈɲi/ /əˈɲi/ n masc
agnina
Llana d’anyell.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analogo

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analisi
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ adv
analogamente

anàrquicament /aˌnar.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈment/ /əˌnar.ki.kəˈmen/ /əˌnaɾ.ki.kəˈment/ adv
anarchicamente

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
aneddoto

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemia

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anice
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
Confit petit.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonimo
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ n masc
anonimo
Autor desconegut.
Missatge escrit que no està signat pel seu autor.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ adv
anonimamente

aombrar /a.omˈbɾa/ /a.omˈbɾaɾ/ /ə.omˈbɾa/ /ə.umˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aombr aombra aombrada aombrades aombram aombrant aombrar aombrara aombraran aombrarem aombraren aombrares aombrareu aombraria aombrarien aombraries aombrarà aombraràs aombraré aombraríem aombraríeu aombrassen aombrasses aombrassin aombrassis aombrat aombrats aombrau aombrava aombraven aombraves aombre aombrem aombren aombres aombressen aombresses aombressin aombressis aombreu aombri aombrin aombris aombro aombrà aombràrem aombràreu aombràs aombràssem aombràsseu aombràssim aombràssiu aombràvem aombràveu aombrés aombréssem aombrésseu aombréssim aombréssiu aombrí bal bal (1) occ sept val v
ombreggiare
Fer ombra una cosa a altra.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apadrinar /a.pa.ðɾiˈna/ /a.pa.ðɾiˈnaɾ/ /ə.pə.ðɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apadrina apadrinada apadrinades apadrinam apadrinant apadrinar apadrinara apadrinaran apadrinarem apadrinaren apadrinares apadrinareu apadrinaria apadrinarien apadrinaries apadrinarà apadrinaràs apadrinaré apadrinaríem apadrinaríeu apadrinassen apadrinasses apadrinassin apadrinassis apadrinat apadrinats apadrinau apadrinava apadrinaven apadrinaves apadrine apadrinem apadrinen apadrines apadrinessen apadrinesses apadrinessin apadrinessis apadrineu apadrini apadrinin apadrinis apadrino apadrinà apadrinàrem apadrinàreu apadrinàs apadrinàssem apadrinàsseu apadrinàssim apadrinàssiu apadrinàvem apadrinàveu apadrinés apadrinéssem apadrinésseu apadrinéssim apadrinéssiu apadriní apadrín bal bal (1) occ sept val v
patrino
Fer de padrí en algun acte públic.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
spegnere
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

apagesat /a.pa.d͡ʒeˈzat/ /a.pa.ʒeˈzat/ /ə.pə.ʒəˈzat/ adj masc
rustico

apaivagar /a.paj.vaˈɣaɾ/ /a.paj.βaˈɣa/ /ə.pəj.vəˈɣa/ /ə.pəj.βəˈɣa/ apaivaga apaivagada apaivagades apaivagant apaivagar apaivagaran apaivagarem apaivagaren apaivagares apaivagareu apaivagaria apaivagarien apaivagaries apaivagarà apaivagaràs apaivagaré apaivagaríem apaivagaríeu apaivagat apaivagats apaivagava apaivagaven apaivagaves apaivago apaivaguem apaivaguen apaivagues apaivaguessen apaivaguesses apaivaguessin apaivaguessis apaivagueu apaivagui apaivaguin apaivaguis apaivagués apaivaguéssem apaivaguésseu apaivaguéssim apaivaguéssiu apaivaguí apaivagà apaivagàrem apaivagàreu apaivagàvem apaivagàveu sept v
rappattumare

apamar /a.paˈma/ /a.paˈmaɾ/ /ə.pəˈma/ apama apamada apamades apamant apamar apamaran apamarem apamaren apamares apamareu apamaria apamarien apamaries apamarà apamaràs apamaré apamaríem apamaríeu apamat apamats apamava apamaven apamaves apame apamem apamen apames apamessen apamesses apamessin apamessis apameu apami apamin apamis apamo apamà apamàrem apamàreu apamàvem apamàveu apamés apaméssem apamésseu apaméssim apaméssiu apamí occ sept v
misurar a palmi

apanar /a.paˈna/ /a.paˈnaɾ/ /ə.pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apan apana apanada apanades apanam apanant apanar apanara apanaran apanarem apanaren apanares apanareu apanaria apanarien apanaries apanarà apanaràs apanaré apanaríem apanaríeu apanassen apanasses apanassin apanassis apanat apanats apanau apanava apanaven apanaves apane apanem apanen apanes apanessen apanesses apanessin apanessis apaneu apani apanin apanis apano apanà apanàrem apanàreu apanàs apanàssem apanàsseu apanàssim apanàssiu apanàvem apanàveu apanés apanéssem apanésseu apanéssim apanéssiu apaní bal bal (1) occ sept val v
nutrire

apanyar /a.paˈɲa/ /a.paˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apany apanya apanyada apanyades apanyam apanyant apanyar apanyara apanyaran apanyarem apanyaren apanyares apanyareu apanyaria apanyarien apanyaries apanyarà apanyaràs apanyaré apanyaríem apanyaríeu apanyassen apanyasses apanyassin apanyassis apanyat apanyats apanyau apanyava apanyaven apanyaves apanye apanyem apanyen apanyes apanyessen apanyesses apanyessin apanyessis apanyeu apanyi apanyin apanyis apanyo apanyà apanyàrem apanyàreu apanyàs apanyàssem apanyàsseu apanyàssim apanyàssiu apanyàvem apanyàveu apanyés apanyéssem apanyésseu apanyéssim apanyéssiu apanyí bal bal (1) occ sept val v
assettare

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
vetrina
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
parcheggiare

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
apparato
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
pompa
Pompa, ostentació.
arnese
Arreus o guarniments de les cavalleries per muntar-les, carregar-les o posar-les a tirar.
apparecchio mestica
(nàutica) Conjunt de veles i altres guarniments de les embarcacions.
paranco
(nàutica) Màquina composta d'uns ternals amb un cap o corda que passa de l'un a l'altre i serveix per alçar coses de pes.

aparell digestiu n masc
apparato digerente

aparell respiratori n masc
apparato respiratorio

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ n masc
preparatore
Qui aparella, prepara, disposa.
geometra
Professional de la construcció que controla l'execució dels projectes elaborats per l’arquitecte.

aparellar /a.pa.ɾeˈʎa/ /a.pa.ɾeˈʎaɾ/ /ə.pə.ɾəˈja/ /ə.pə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparell aparella aparellada aparellades aparellam aparellant aparellar aparellara aparellaran aparellarem aparellaren aparellares aparellareu aparellaria aparellarien aparellaries aparellarà aparellaràs aparellaré aparellaríem aparellaríeu aparellassen aparellasses aparellassin aparellassis aparellat aparellats aparellau aparellava aparellaven aparellaves aparelle aparellem aparellen aparelles aparellessen aparellesses aparellessin aparellessis aparelleu aparelli aparellin aparellis aparello aparellà aparellàrem aparellàreu aparellàs aparellàssem aparellàsseu aparellàssim aparellàssiu aparellàvem aparellàveu aparellés aparelléssem aparellésseu aparelléssim aparelléssiu aparellí bal bal (1) occ sept val v
apparecchiare
Preparar, disposar, amanir.
mettere
Posar els aparells a les cavalleries.
guarnire
Posar les veles i altres aparells a l'embarcació per tenir-la a punt de poder navegar.
mesticare
Preparar amb el bany o primers colors la tela que s'ha de pintar o la peça que s'ha de daurar.
accoppiare
Ajuntar mascle i femella per fer cria, apariar.
appaiare
Unir entre si coses iguals o semblants, fent-ne parells.

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparent aparenta aparentada aparentades aparentam aparentant aparentar aparentara aparentaran aparentarem aparentaren aparentares aparentareu aparentaria aparentarien aparentaries aparentarà aparentaràs aparentaré aparentaríem aparentaríeu aparentassen aparentasses aparentassin aparentassis aparentat aparentats aparentau aparentava aparentaven aparentaves aparente aparentem aparenten aparentes aparentessen aparentesses aparentessin aparentessis aparenteu aparenti aparentin aparentis aparento aparentà aparentàrem aparentàreu aparentàs aparentàssem aparentàsseu aparentàssim aparentàssiu aparentàvem aparentàveu aparentés aparentéssem aparentésseu aparentéssim aparentéssiu aparentí bal bal (1) occ sept val v
fingere

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
apparentemente

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
apparenza aparência

aparetre /a.paˈɾe.tɾe/ /ə.pəˈɾə.tɾə/ /ə.pəˈɾɛ.tɾə/ aparet apareta aparetem apareten aparetent aparetera apareteren apareteres aparetes aparetessen aparetesses aparetessin aparetessis apareteu apareti aparetia aparetien apareties aparetin aparetis apareto aparetran aparetre aparetrem aparetreu aparetria aparetrien aparetries aparetrà aparetràs aparetré aparetríem aparetríeu aparets aparetuda aparetudes aparetut aparetuts apareté aparetérem aparetéreu aparetés aparetéssem aparetésseu aparetéssim aparetéssiu aparetí aparetíem aparetíeu bal occ sept val v
materializzarsi

aparroquianar /a.pa.ro.ki.aˈna/ /a.pa.ro.ki.aˈnaɾ/ /ə.pə.ro.ki.əˈna/ /ə.pə.ru.ki.əˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparroquian aparroquiana aparroquianada aparroquianades aparroquianam aparroquianant aparroquianar aparroquianara aparroquianaran aparroquianarem aparroquianaren aparroquianares aparroquianareu aparroquianaria aparroquianarien aparroquianaries aparroquianarà aparroquianaràs aparroquianaré aparroquianaríem aparroquianaríeu aparroquianassen aparroquianasses aparroquianassin aparroquianassis aparroquianat aparroquianats aparroquianau aparroquianava aparroquianaven aparroquianaves aparroquiane aparroquianem aparroquianen aparroquianes aparroquianessen aparroquianesses aparroquianessin aparroquianessis aparroquianeu aparroquiani aparroquianin aparroquianis aparroquiano aparroquianà aparroquianàrem aparroquianàreu aparroquianàs aparroquianàssem aparroquianàsseu aparroquianàssim aparroquianàssiu aparroquianàvem aparroquianàveu aparroquianés aparroquianéssem aparroquianésseu aparroquianéssim aparroquianéssiu aparroquianí bal bal (1) occ sept val v
allettar

apartadament /a.parˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈment/ /ə.pərˌta.ðəˈmen/ /ə.pəɾˌta.ðəˈment/ adv
appartatamente

apartament /a.pal.taˈment/ /a.par.taˈmen/ /a.paɾ.taˈmen/ /a.paɾ.taˈment/ /ə.pər.təˈmen/ /ə.pəɾ.təˈment/ n masc
appartamento
Part separada d'un edifici.

apartar /a.parˈta/ /a.paɾˈta/ /a.paɾˈtaɾ/ /ə.pərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apart aparta apartada apartades apartam apartant apartar apartara apartaran apartarem apartaren apartares apartareu apartaria apartarien apartaries apartarà apartaràs apartaré apartaríem apartaríeu apartassen apartasses apartassin apartassis apartat apartats apartau apartava apartaven apartaves aparte apartem aparten apartes apartessen apartesses apartessin apartessis aparteu aparti apartin apartis aparto apartà apartàrem apartàreu apartàs apartàssem apartàsseu apartàssim apartàssiu apartàvem apartàveu apartés apartéssem apartésseu apartéssim apartéssiu apartí bal bal (1) occ sept val v
ritirare

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ aparec aparega apareguda aparegudes apareguem apareguen apareguera aparegueren aparegueres aparegues apareguessen apareguesses apareguessin apareguessis aparegueu aparegui apareguin apareguis aparegut apareguts aparegué apareguérem apareguéreu aparegués apareguéssem apareguésseu apareguéssim apareguéssiu apareguí apareix apareixem apareixen apareixent apareixeran apareixerem apareixereu apareixeria apareixerien apareixeries apareixerà apareixeràs apareixeré apareixeríem apareixeríeu apareixes apareixeu apareixia apareixien apareixies apareixíem apareixíeu aparèixer occ val v
apparire
Presentar-se a la vista impensadament.
ritrovare
Trobar-se allò que es tenia per perdut.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
appassionatamente

apassionar /a.pa.si.oˈna/ /a.pa.si.oˈnaɾ/ /ə.pə.si.oˈna/ /ə.pə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apassion apassiona apassionada apassionades apassionam apassionant apassionar apassionara apassionaran apassionarem apassionaren apassionares apassionareu apassionaria apassionarien apassionaries apassionarà apassionaràs apassionaré apassionaríem apassionaríeu apassionassen apassionasses apassionassin apassionassis apassionat apassionats apassionau apassionava apassionaven apassionaves apassione apassionem apassionen apassiones apassionessen apassionesses apassionessin apassionessis apassioneu apassioni apassionin apassionis apassiono apassionà apassionàrem apassionàreu apassionàs apassionàssem apassionàsseu apassionàssim apassionàssiu apassionàvem apassionàveu apassionés apassionéssem apassionésseu apassionéssim apassionéssiu apassioní bal bal (1) occ sept val v
appassionare

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apatia

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apedace apedacem apedacen apedaces apedacessen apedacesses apedacessin apedacessis apedaceu apedaci apedacin apedacis apedacés apedacéssem apedacésseu apedacéssim apedacéssiu apedací apedaç apedaça apedaçada apedaçades apedaçam apedaçant apedaçar apedaçara apedaçaran apedaçarem apedaçaren apedaçares apedaçareu apedaçaria apedaçarien apedaçaries apedaçarà apedaçaràs apedaçaré apedaçaríem apedaçaríeu apedaçassen apedaçasses apedaçassin apedaçassis apedaçat apedaçats apedaçau apedaçava apedaçaven apedaçaves apedaço apedaçà apedaçàrem apedaçàreu apedaçàs apedaçàssem apedaçàsseu apedaçàssim apedaçàssiu apedaçàvem apedaçàveu bal bal (1) occ sept val v
rappezzare

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apedreg apedrega apedregada apedregades apedregam apedregant apedregar apedregara apedregaran apedregarem apedregaren apedregares apedregareu apedregaria apedregarien apedregaries apedregarà apedregaràs apedregaré apedregaríem apedregaríeu apedregassen apedregasses apedregassin apedregassis apedregat apedregats apedregau apedregava apedregaven apedregaves apedrego apedregue apedreguem apedreguen apedregues apedreguessen apedreguesses apedreguessin apedreguessis apedregueu apedregui apedreguin apedreguis apedregués apedreguéssem apedreguésseu apedreguéssim apedreguéssiu apedreguí apedregà apedregàrem apedregàreu apedregàs apedregàssem apedregàsseu apedregàssim apedregàssiu apedregàvem apedregàveu bal bal (1) occ sept val v
lapidare
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apegar /a.peˈɣa/ /a.peˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apeg apega apegada apegades apegam apegant apegar apegara apegaran apegarem apegaren apegares apegareu apegaria apegarien apegaries apegarà apegaràs apegaré apegaríem apegaríeu apegassen apegasses apegassin apegassis apegat apegats apegau apegava apegaven apegaves apego apegue apeguem apeguen apegues apeguessen apeguesses apeguessin apeguessis apegueu apegui apeguin apeguis apegués apeguéssem apeguésseu apeguéssim apeguéssiu apeguí apegà apegàrem apegàreu apegàs apegàssem apegàsseu apegàssim apegàssiu apegàvem apegàveu bal bal (1) occ sept val v
incollare
Enganxar una cosa amb altra amb pega.

apel·lable /a.peɫˈɫa.bɫe/ /a.peɫˈɫab.bɫe/ /a.peˈɫa.βɫe/ /ə.pəɫˈɫab.bɫə/ /ə.pəˈɫa.βɫə/ adj
appellabile

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apel apel·la apel·lada apel·lades apel·lam apel·lant apel·lar apel·lara apel·laran apel·larem apel·laren apel·lares apel·lareu apel·laria apel·larien apel·laries apel·larà apel·laràs apel·laré apel·laríem apel·laríeu apel·lassen apel·lasses apel·lassin apel·lassis apel·lat apel·lats apel·lau apel·lava apel·laven apel·laves apel·le apel·lem apel·len apel·les apel·lessen apel·lesses apel·lessin apel·lessis apel·leu apel·li apel·lin apel·lis apel·lo apel·là apel·làrem apel·làreu apel·làs apel·làssem apel·làsseu apel·làssim apel·làssiu apel·làvem apel·làveu apel·lés apel·léssem apel·lésseu apel·léssim apel·léssiu apel·lí bal bal (1) occ sept val v
appellare
Recórrer al tribunal superior perquè anul·li una sentència.

apercebre /a.peɾˈse.bɾe/ /ə.pərˈsɛ.bɾə/ /ə.pərˈsɛ.βɾə/ /ə.pəɾˈsə.bɾə/ aperceba apercebem aperceben apercebent apercebera aperceberen aperceberes apercebes apercebessen apercebesses apercebessin apercebessis apercebeu apercebi apercebia apercebien apercebies apercebin apercebis apercebo apercebran apercebre apercebrem apercebreu apercebria apercebrien apercebries apercebrà apercebràs apercebré apercebríem apercebríeu apercebuda apercebudes apercebut apercebuts apercebé apercebérem apercebéreu apercebés apercebéssem apercebésseu apercebéssim apercebéssiu apercebí apercebíem apercebíeu apercep aperceps bal occ sept val v
percepire

apergaminar-se /a.peɾ.ɣa.miˈnaɾ.se/ /ə.pər.ɡə.miˈnar.sə/ /ə.pər.ɣə.mi.nərˈsə/ /ə.pəɾ.ɣə.miˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apergamina apergaminada apergaminades apergaminam apergaminant apergaminar apergaminara apergaminaran apergaminarem apergaminaren apergaminares apergaminareu apergaminaria apergaminarien apergaminaries apergaminarà apergaminaràs apergaminaré apergaminaríem apergaminaríeu apergaminassen apergaminasses apergaminassin apergaminassis apergaminat apergaminats apergaminau apergaminava apergaminaven apergaminaves apergamine apergaminem apergaminen apergamines apergaminessen apergaminesses apergaminessin apergaminessis apergamineu apergamini apergaminin apergaminis apergamino apergaminà apergaminàrem apergaminàreu apergaminàs apergaminàssem apergaminàsseu apergaminàssim apergaminàssiu apergaminàvem apergaminàveu apergaminés apergaminéssem apergaminésseu apergaminéssim apergaminéssiu apergaminí apergamín bal bal (1) occ sept val v
incartapecorirsi

apetir /a.peˈti/ /a.peˈtiɾ/ /ə.pəˈti/ apeteix apeteixen apeteixes apeteixi apeteixin apeteixis apeteixo apetesc apetesqui apetesquin apetesquis apetia apetida apetides apetien apeties apetiguem apetigueu apetim apetint apetir apetira apetiran apetirem apetiren apetires apetireu apetiria apetirien apetiries apetirà apetiràs apetiré apetiríem apetiríeu apetisc apetisca apetisquen apetisques apetissen apetisses apetissin apetissis apetit apetits apetiu apetix apetixen apetixes apetixo apetí apetíem apetíeu apetírem apetíreu apetís apetíssem apetísseu apetíssim apetíssiu bal n-occ occ sept val v
appetire

api n masc
sedano

apiadar-se /a.pi.aˈðaɾ.se/ /ə.pi.ə.ðərˈsə/ /ə.pi.əˈðar.sə/ /ə.pi.əˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apiad apiada apiadada apiadades apiadam apiadant apiadar apiadara apiadaran apiadarem apiadaren apiadares apiadareu apiadaria apiadarien apiadaries apiadarà apiadaràs apiadaré apiadaríem apiadaríeu apiadassen apiadasses apiadassin apiadassis apiadat apiadats apiadau apiadava apiadaven apiadaves apiade apiadem apiaden apiades apiadessen apiadesses apiadessin apiadessis apiadeu apiadi apiadin apiadis apiado apiadà apiadàrem apiadàreu apiadàs apiadàssem apiadàsseu apiadàssim apiadàssiu apiadàvem apiadàveu apiadés apiadéssem apiadésseu apiadéssim apiadéssiu apiadí bal bal (1) occ sept val v
impietosire

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
apicoltore

apilonar /a.pi.ɫoˈna/ /a.pi.ɫoˈnaɾ/ /ə.pi.ɫoˈna/ /ə.pi.ɫuˈna/ apilona apilonada apilonades apilonant apilonar apilonaran apilonarem apilonaren apilonares apilonareu apilonaria apilonarien apilonaries apilonarà apilonaràs apilonaré apilonaríem apilonaríeu apilonat apilonats apilonava apilonaven apilonaves apilonem apilonen apilones apilonessen apilonesses apilonessin apilonessis apiloneu apiloni apilonin apilonis apilono apilonà apilonàrem apilonàreu apilonàvem apilonàveu apilonés apilonéssem apilonésseu apilonéssim apilonéssiu apiloní sept v
ammucchiare

apinyadament /a.piˌɲa.ðaˈmen/ /a.piˌɲa.ðaˈment/ /ə.piˌɲa.ðəˈmen/ /ə.piˌɲa.ðəˈment/ adv
affollatamente

aplacar /a.pɫaˈka/ /a.pɫaˈkaɾ/ /ə.pɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplac aplaca aplacada aplacades aplacam aplacant aplacar aplacara aplacaran aplacarem aplacaren aplacares aplacareu aplacaria aplacarien aplacaries aplacarà aplacaràs aplacaré aplacaríem aplacaríeu aplacassen aplacasses aplacassin aplacassis aplacat aplacats aplacau aplacava aplacaven aplacaves aplaco aplacà aplacàrem aplacàreu aplacàs aplacàssem aplacàsseu aplacàssim aplacàssiu aplacàvem aplacàveu aplaque aplaquem aplaquen aplaques aplaquessen aplaquesses aplaquessin aplaquessis aplaqueu aplaqui aplaquin aplaquis aplaqués aplaquéssem aplaquésseu aplaquéssim aplaquéssiu aplaquí bal bal (1) occ sept val v
placare

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplan aplana aplanada aplanades aplanam aplanant aplanar aplanara aplanaran aplanarem aplanaren aplanares aplanareu aplanaria aplanarien aplanaries aplanarà aplanaràs aplanaré aplanaríem aplanaríeu aplanassen aplanasses aplanassin aplanassis aplanat aplanats aplanau aplanava aplanaven aplanaves aplane aplanem aplanen aplanes aplanessen aplanesses aplanessin aplanessis aplaneu aplani aplanin aplanis aplano aplanà aplanàrem aplanàreu aplanàs aplanàssem aplanàsseu aplanàssim aplanàssiu aplanàvem aplanàveu aplanés aplanéssem aplanésseu aplanéssim aplanéssiu aplaní bal bal (1) occ sept val v
appianare
Posar plana una superfície.
Atordir, deixar postrat.

aplanetat /a.pɫa.neˈtat/ /ə.pɫə.nəˈtat/ adj masc
sfortunato

aplatar /a.pɫaˈta/ /a.pɫaˈtaɾ/ /ə.pɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplat aplata aplatada aplatades aplatam aplatant aplatar aplatara aplataran aplatarem aplataren aplatares aplatareu aplataria aplatarien aplataries aplatarà aplataràs aplataré aplataríem aplataríeu aplatassen aplatasses aplatassin aplatassis aplatat aplatats aplatau aplatava aplataven aplataves aplate aplatem aplaten aplates aplatessen aplatesses aplatessin aplatessis aplateu aplati aplatin aplatis aplato aplatà aplatàrem aplatàreu aplatàs aplatàssem aplatàsseu aplatàssim aplatàssiu aplatàvem aplatàveu aplatés aplatéssem aplatésseu aplatéssim aplatéssiu aplatí bal bal (1) occ sept val v
appiattire

aplatat /a.pɫaˈtat/ /ə.pɫəˈtat/ adj masc
schiacciato

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
applauso

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
applaudire

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ n neut
raccattapalle

aplegar /a.pɫeˈɣa/ /a.pɫeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apleg aplega aplegada aplegades aplegam aplegant aplegar aplegara aplegaran aplegarem aplegaren aplegares aplegareu aplegaria aplegarien aplegaries aplegarà aplegaràs aplegaré aplegaríem aplegaríeu aplegassen aplegasses aplegassin aplegassis aplegat aplegats aplegau aplegava aplegaven aplegaves aplego aplegue apleguem apleguen aplegues apleguessen apleguesses apleguessin apleguessis aplegueu aplegui apleguin apleguis aplegués apleguéssem apleguésseu apleguéssim apleguéssiu apleguí aplegà aplegàrem aplegàreu aplegàs aplegàssem aplegàsseu aplegàssim aplegàssiu aplegàvem aplegàveu bal bal (1) occ val v
redurre
Fer coincidir persones en un lloc.
raccogliere
Posar diversos elements junts o a prop els uns dels altres.

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplic aplica aplicada aplicades aplicam aplicant aplicar aplicara aplicaran aplicarem aplicaren aplicares aplicareu aplicaria aplicarien aplicaries aplicarà aplicaràs aplicaré aplicaríem aplicaríeu aplicassen aplicasses aplicassin aplicassis aplicat aplicats aplicau aplicava aplicaven aplicaves aplico aplicà aplicàrem aplicàreu aplicàs aplicàssem aplicàsseu aplicàssim aplicàssiu aplicàvem aplicàveu aplique apliquem apliquen apliques apliquessen apliquesses apliquessin apliquessis apliqueu apliqui apliquin apliquis apliqués apliquéssem apliquésseu apliquéssim apliquéssiu apliquí bal bal (1) occ sept val v
adattare applicarsi
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
applicarsi destinare
Destinar alguna cosa a algun ús.
applicarsi
(pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.

aplicatiu /a.pɫi.kaˈtiw/ /ə.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
applicativo

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apocalisse

apocar /a.poˈka/ /a.poˈkaɾ/ /ə.poˈka/ /ə.puˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoc apoca apocada apocades apocam apocant apocar apocara apocaran apocarem apocaren apocares apocareu apocaria apocarien apocaries apocarà apocaràs apocaré apocaríem apocaríeu apocassen apocasses apocassin apocassis apocat apocats apocau apocava apocaven apocaves apoco apocà apocàrem apocàreu apocàs apocàssem apocàsseu apocàssim apocàssiu apocàvem apocàveu apoque apoquem apoquen apoques apoquessen apoquesses apoquessin apoquessis apoqueu apoqui apoquin apoquis apoqués apoquéssem apoquésseu apoquéssim apoquéssiu apoquí bal bal (1) occ sept val v
umiliarsi
(pronominal) Humiliar-se, tenir-se en poc.

apocopar /a.po.koˈpa/ /a.po.koˈpaɾ/ /ə.po.koˈpa/ /ə.pu.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apocop apocopa apocopada apocopades apocopam apocopant apocopar apocopara apocoparan apocoparem apocoparen apocopares apocopareu apocoparia apocoparien apocoparies apocoparà apocoparàs apocoparé apocoparíem apocoparíeu apocopassen apocopasses apocopassin apocopassis apocopat apocopats apocopau apocopava apocopaven apocopaves apocope apocopem apocopen apocopes apocopessen apocopesses apocopessin apocopessis apocopeu apocopi apocopin apocopis apocopo apocopà apocopàrem apocopàreu apocopàs apocopàssem apocopàsseu apocopàssim apocopàssiu apocopàvem apocopàveu apocopés apocopéssem apocopésseu apocopéssim apocopéssiu apocopí bal bal (1) occ sept val v
apocopare

apoderar /a.po.ðeˈɾa/ /a.po.ðeˈɾaɾ/ /ə.po.ðəˈɾa/ /ə.pu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoder apodera apoderada apoderades apoderam apoderant apoderar apoderara apoderaran apoderarem apoderaren apoderares apoderareu apoderaria apoderarien apoderaries apoderarà apoderaràs apoderaré apoderaríem apoderaríeu apoderassen apoderasses apoderassin apoderassis apoderat apoderats apoderau apoderava apoderaven apoderaves apodere apoderem apoderen apoderes apoderessen apoderesses apoderessin apoderessis apodereu apoderi apoderin apoderis apodero apoderà apoderàrem apoderàreu apoderàs apoderàssem apoderàsseu apoderàssim apoderàssiu apoderàvem apoderàveu apoderés apoderéssem apoderésseu apoderéssim apoderéssiu apoderí bal bal (1) occ sept val v
impadronirsi
Atorgar poders.
(pronominal) Fer-se amo d'una cosa, ocupar-la, posar-la sota el seu poder.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogeo
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apologèticament /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈmen/ /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈment/ /a.po.ɫoˌʒɛ.ti.kaˈmen/ /ə.po.ɫoˌʒɛ.ti.kəˈment/ /ə.pu.ɫuˌʒɛ.ti.kəˈmen/ adv
apologeticamente

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ n fem
aponeurosi

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apoplessia

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptosi

aporrinar /a.po.riˈna/ /a.po.riˈnaɾ/ /ə.po.riˈna/ /ə.pu.riˈna/ aporrina aporrinada aporrinades aporrinant aporrinar aporrinaran aporrinarem aporrinaren aporrinares aporrinareu aporrinaria aporrinarien aporrinaries aporrinarà aporrinaràs aporrinaré aporrinaríem aporrinaríeu aporrinat aporrinats aporrinava aporrinaven aporrinaves aporrine aporrinem aporrinen aporrines aporrinessen aporrinesses aporrinessin aporrinessis aporrineu aporrini aporrinin aporrinis aporrino aporrinà aporrinàrem aporrinàreu aporrinàvem aporrinàveu aporrinés aporrinéssem aporrinésseu aporrinéssim aporrinéssiu aporriní occ sept v
oltraggiare
Dir fàstics, injuriar de paraula.

aportar /a.porˈta/ /a.poɾˈta/ /a.poɾˈtaɾ/ /ə.poɾˈta/ /ə.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aport aporta aportada aportades aportam aportant aportar aportara aportaran aportarem aportaren aportares aportareu aportaria aportarien aportaries aportarà aportaràs aportaré aportaríem aportaríeu aportassen aportasses aportassin aportassis aportat aportats aportau aportava aportaven aportaves aporte aportem aporten aportes aportessen aportesses aportessin aportessis aporteu aporti aportin aportis aporto aportà aportàrem aportàreu aportàs aportàssem aportàsseu aportàssim aportàssiu aportàvem aportàveu aportés aportéssem aportésseu aportéssim aportéssiu aportí bal bal (1) occ sept val v
aprodare
(nàutica) Arribar a port.
apportare
Portar cadascú la seva part.

aposentar /a.po.zenˈta/ /a.po.zenˈtaɾ/ /ə.po.zənˈta/ /ə.pu.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aposent aposenta aposentada aposentades aposentam aposentant aposentar aposentara aposentaran aposentarem aposentaren aposentares aposentareu aposentaria aposentarien aposentaries aposentarà aposentaràs aposentaré aposentaríem aposentaríeu aposentassen aposentasses aposentassin aposentassis aposentat aposentats aposentau aposentava aposentaven aposentaves aposente aposentem aposenten aposentes aposentessen aposentesses aposentessin aposentessis aposenteu aposenti aposentin aposentis aposento aposentà aposentàrem aposentàreu aposentàs aposentàssem aposentàsseu aposentàssim aposentàssiu aposentàvem aposentàveu aposentés aposentéssem aposentésseu aposentéssim aposentéssiu aposentí bal bal (1) occ sept val v
alloggiare

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
scommessa

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
scommettere
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.
appostare
Situar a l'aguait.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostat apostata apostatada apostatades apostatam apostatant apostatar apostatara apostataran apostatarem apostataren apostatares apostatareu apostataria apostatarien apostataries apostatarà apostataràs apostataré apostataríem apostataríeu apostatassen apostatasses apostatassin apostatassis apostatat apostatats apostatau apostatava apostataven apostataves apostate apostatem apostaten apostates apostatessen apostatesses apostatessin apostatessis apostateu apostati apostatin apostatis apostato apostatà apostatàrem apostatàreu apostatàs apostatàssem apostatàsseu apostatàssim apostatàssiu apostatàvem apostatàveu apostatés apostatéssem apostatésseu apostatéssim apostatéssiu apostatí bal bal (1) occ sept val v
apostatare

apostema /a.posˈte.ma/ /ə.posˈtɛ.mə/ /ə.pusˈtɛ.mə/ n masc
apostema

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostrof apostrofa apostrofada apostrofades apostrofam apostrofant apostrofar apostrofara apostrofaran apostrofarem apostrofaren apostrofares apostrofareu apostrofaria apostrofarien apostrofaries apostrofarà apostrofaràs apostrofaré apostrofaríem apostrofaríeu apostrofassen apostrofasses apostrofassin apostrofassis apostrofat apostrofats apostrofau apostrofava apostrofaven apostrofaves apostrofe apostrofem apostrofen apostrofes apostrofessen apostrofesses apostrofessin apostrofessis apostrofeu apostrofi apostrofin apostrofis apostrofo apostrofà apostrofàrem apostrofàreu apostrofàs apostrofàssem apostrofàsseu apostrofàssim apostrofàssiu apostrofàvem apostrofàveu apostrofés apostroféssem apostrofésseu apostroféssim apostroféssiu apostrofí bal bal (1) occ sept val v
apostrofare
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apostòlicament /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /ə.posˌtɔ.ɫi.kəˈment/ /ə.pusˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
apostolicamente

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apotecio

apreciablement /a.pɾe.siˌa.bɫeˈment/ /a.pɾe.siˌa.βɫeˈmen/ /a.pɾe.siˌab.bɫeˈmen/ /ə.pɾə.siˌa.βɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈment/ adv
apprezzabilmente

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ n fem
apprezzamento
Acte o efecte d'apreciar.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprecia apreciada apreciades apreciam apreciant apreciar apreciara apreciaran apreciarem apreciaren apreciares apreciareu apreciaria apreciarien apreciaries apreciarà apreciaràs apreciaré apreciaríem apreciaríeu apreciassen apreciasses apreciassin apreciassis apreciat apreciats apreciau apreciava apreciaven apreciaves aprecie apreciem aprecien aprecies apreciessen apreciesses apreciessin apreciessis aprecieu aprecii aprecio aprecià apreciàrem apreciàreu apreciàs apreciàssem apreciàsseu apreciàssim apreciàssiu apreciàvem apreciàveu apreciés apreciéssem apreciésseu apreciéssim apreciéssiu aprecií apreciï apreciïn apreciïs bal bal (1) occ sept val v
apprezzare
Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
pregiare
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ aprehenc aprehendran aprehendre aprehendrem aprehendreu aprehendria aprehendrien aprehendries aprehendrà aprehendràs aprehendré aprehendríem aprehendríeu aprehenem aprehenen aprehenent apreheneu aprehenga aprehenguem aprehenguen aprehenguera aprehengueren aprehengueres aprehengues aprehenguessen aprehenguesses aprehenguessin aprehenguessis aprehengueu aprehengui aprehenguin aprehenguis aprehengué aprehenguérem aprehenguéreu aprehengués aprehenguéssem aprehenguésseu aprehenguéssim aprehenguéssiu aprehenguí aprehenia aprehenien aprehenies aprehens apreheníem apreheníeu aprehesa apreheses aprehesos aprehèn aprehès aprehén aprehés bal occ val v
apprendere
(filosofia) Conèixer sense fer judici o sense afirmar ni negar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
imparare

aprenent /a.pɾeˈnen/ /a.pɾeˈnent/ /ə.pɾəˈnen/ /ə.pɾəˈnent/ n masc
apprendista

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
apprendimento

apressadament /a.pɾeˌsa.ðaˈmen/ /a.pɾeˌsa.ðaˈment/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈmen/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈment/ adv
pressantemente

apressar /a.pɾeˈsa/ /a.pɾeˈsaɾ/ /ə.pɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apressa apressada apressades apressam apressant apressar apressara apressaran apressarem apressaren apressares apressareu apressaria apressarien apressaries apressarà apressaràs apressaré apressaríem apressaríeu apressassen apressasses apressassin apressassis apressat apressats apressau apressava apressaven apressaves apresse apressem apressen apresses apressessen apressesses apressessin apressessis apresseu apressi apressin apressis apresso apressà apressàrem apressàreu apressàs apressàssem apressàsseu apressàssim apressàssiu apressàvem apressàveu apressés apresséssem apressésseu apresséssim apresséssiu apressí aprés bal bal (1) occ sept val v
affrettare

aprestar /a.pɾesˈta/ /a.pɾesˈtaɾ/ /ə.pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprest apresta aprestada aprestades aprestam aprestant aprestar aprestara aprestaran aprestarem aprestaren aprestares aprestareu aprestaria aprestarien aprestaries aprestarà aprestaràs aprestaré aprestaríem aprestaríeu aprestassen aprestasses aprestassin aprestassis aprestat aprestats aprestau aprestava aprestaven aprestaves apreste aprestem apresten aprestes aprestessen aprestesses aprestessin aprestessis apresteu apresti aprestin aprestis apresto aprestà aprestàrem aprestàreu aprestàs aprestàssem aprestàsseu aprestàssim aprestàssiu aprestàvem aprestàveu aprestés aprestéssem aprestésseu aprestéssim aprestéssiu aprestí bal bal (1) occ sept val v
apprestare

aprisió n fem
aprision

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprofit aprofita aprofitada aprofitades aprofitam aprofitant aprofitar aprofitara aprofitaran aprofitarem aprofitaren aprofitares aprofitareu aprofitaria aprofitarien aprofitaries aprofitarà aprofitaràs aprofitaré aprofitaríem aprofitaríeu aprofitassen aprofitasses aprofitassin aprofitassis aprofitat aprofitats aprofitau aprofitava aprofitaven aprofitaves aprofite aprofitem aprofiten aprofites aprofitessen aprofitesses aprofitessin aprofitessis aprofiteu aprofiti aprofitin aprofitis aprofito aprofità aprofitàrem aprofitàreu aprofitàs aprofitàssem aprofitàsseu aprofitàssim aprofitàssiu aprofitàvem aprofitàveu aprofités aprofitéssem aprofitésseu aprofitéssim aprofitéssiu aprofití bal bal (1) occ sept val v
approfittare
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprofitat /a.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾu.fiˈtat/ adj masc
vantagiatto
Que se n'ha extret el màxim rendiment.
sfruttato
Persona desvergonyida que es relaciona amb altres persones per propi benefici.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ aprofundeix aprofundeixen aprofundeixes aprofundeixi aprofundeixin aprofundeixis aprofundeixo aprofundesc aprofundesqui aprofundesquin aprofundesquis aprofundia aprofundida aprofundides aprofundien aprofundies aprofundiguem aprofundigueu aprofundim aprofundint aprofundir aprofundira aprofundiran aprofundirem aprofundiren aprofundires aprofundireu aprofundiria aprofundirien aprofundiries aprofundirà aprofundiràs aprofundiré aprofundiríem aprofundiríeu aprofundisc aprofundisca aprofundisquen aprofundisques aprofundissen aprofundisses aprofundissin aprofundissis aprofundit aprofundits aprofundiu aprofundix aprofundixen aprofundixes aprofundixo aprofundí aprofundíem aprofundíeu aprofundírem aprofundíreu aprofundís aprofundíssem aprofundísseu aprofundíssim aprofundíssiu bal n-occ occ sept val v
approfondire

apropiadament /a.pɾo.piˌa.ðaˈmen/ /a.pɾo.piˌa.ðaˈment/ /ə.pɾo.piˌa.ðəˈment/ /ə.pɾu.piˌa.ðəˈmen/ adv
appropriatamente

apropiar /a.pɾo.piˈa/ /a.pɾo.piˈaɾ/ /ə.pɾo.piˈa/ /ə.pɾu.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apropia apropiada apropiades apropiam apropiant apropiar apropiara apropiaran apropiarem apropiaren apropiares apropiareu apropiaria apropiarien apropiaries apropiarà apropiaràs apropiaré apropiaríem apropiaríeu apropiassen apropiasses apropiassin apropiassis apropiat apropiats apropiau apropiava apropiaven apropiaves apropie apropiem apropien apropies apropiessen apropiesses apropiessin apropiessis apropieu apropii apropio apropià apropiàrem apropiàreu apropiàs apropiàssem apropiàsseu apropiàssim apropiàssiu apropiàvem apropiàveu apropiés apropiéssem apropiésseu apropiéssim apropiéssiu apropií apropiï apropiïn apropiïs bal bal (1) occ sept val v
appropriare appropriarsi
Atribuir, fer propi d'algú.
adattare
Aplicar a cada cosa allò que li és propi i convenient.
appropriarsi
(pronominal) Quedar-se alguna cosa com a pròpia.

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
approvare
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.
superare
Rebre la qualificació d'aprovat en un examen, un curs, etc.

aprovisionar /a.pɾo.vi.zi.oˈnaɾ/ /a.pɾo.βi.zi.oˈna/ /ə.pɾo.vi.zi.oˈna/ /ə.pɾu.vi.zi.uˈna/ /ə.pɾu.βi.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprovision aprovisiona aprovisionada aprovisionades aprovisionam aprovisionant aprovisionar aprovisionara aprovisionaran aprovisionarem aprovisionaren aprovisionares aprovisionareu aprovisionaria aprovisionarien aprovisionaries aprovisionarà aprovisionaràs aprovisionaré aprovisionaríem aprovisionaríeu aprovisionassen aprovisionasses aprovisionassin aprovisionassis aprovisionat aprovisionats aprovisionau aprovisionava aprovisionaven aprovisionaves aprovisione aprovisionem aprovisionen aprovisiones aprovisionessen aprovisionesses aprovisionessin aprovisionessis aprovisioneu aprovisioni aprovisionin aprovisionis aprovisiono aprovisionà aprovisionàrem aprovisionàreu aprovisionàs aprovisionàssem aprovisionàsseu aprovisionàssim aprovisionàssiu aprovisionàvem aprovisionàveu aprovisionés aprovisionéssem aprovisionésseu aprovisionéssim aprovisionéssiu aprovisioní bal bal (1) occ sept val v
approvvigionare

aproximació /a.pɾok.si.ma.siˈo/ /ə.pɾok.si.mə.siˈo/ /ə.pɾuk.si.mə.siˈo/ n fem
approssimazione

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
approssimativamente circa

aproximativament /a.pɾok.si.maˌti.vaˈment/ /a.pɾok.si.maˌti.βaˈmen/ /ə.pɾok.si.məˌti.vəˈment/ /ə.pɾuk.si.məˌti.vəˈmen/ /ə.pɾuk.si.məˌti.βəˈmen/ adv
approssimativamente

aptament /ˌap.taˈmen/ /ˌap.taˈment/ /ˌap.təˈmen/ /ˌap.təˈment/ adv
attamente

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
attitudine

apuntalar /a.pun.taˈɫa/ /a.pun.taˈɫaɾ/ /ə.pun.təˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apuntal apuntala apuntalada apuntalades apuntalam apuntalant apuntalar apuntalara apuntalaran apuntalarem apuntalaren apuntalares apuntalareu apuntalaria apuntalarien apuntalaries apuntalarà apuntalaràs apuntalaré apuntalaríem apuntalaríeu apuntalassen apuntalasses apuntalassin apuntalassis apuntalat apuntalats apuntalau apuntalava apuntalaven apuntalaves apuntale apuntalem apuntalen apuntales apuntalessen apuntalesses apuntalessin apuntalessis apuntaleu apuntali apuntalin apuntalis apuntalo apuntalà apuntalàrem apuntalàreu apuntalàs apuntalàssem apuntalàsseu apuntalàssim apuntalàssiu apuntalàvem apuntalàveu apuntalés apuntaléssem apuntalésseu apuntaléssim apuntaléssiu apuntalí bal bal (1) occ sept val v
puntellare
Posar puntals.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
notare
anotar
appuntare
Subjectar alguna cosa provisionalment amb puntes o claus.
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.
segare
(jocs) Posar sobre una carta la quantitat que es vol jugar.
insinuare
Insinuar o tocar lleugerament algun afer o matèria.
accennare
Assenyalar o indicar.
suggerire
(teatre) Llegir l'apuntador allò que els actors han de recitar.
spuntare
Començar a manifestar-se alguna cosa.

apurar /a.puˈɾa/ /a.puˈɾaɾ/ /ə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apur apura apurada apurades apuram apurant apurar apurara apuraran apurarem apuraren apurares apurareu apuraria apurarien apuraries apurarà apuraràs apuraré apuraríem apuraríeu apurassen apurasses apurassin apurassis apurat apurats apurau apurava apuraven apuraves apure apurem apuren apures apuressen apuresses apuressin apuressis apureu apuri apurin apuris apuro apurà apuràrem apuràreu apuràs apuràssem apuràsseu apuràssim apuràssiu apuràvem apuràveu apurés apuréssem apurésseu apuréssim apuréssiu apurí bal bal (1) occ sept val v
affinare
Esbrinar i arribar a posar en clar alguna cosa.

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apatico

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ adv
apaticamente

apèndix vermiforme n masc
appendice vermiforme

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apocope

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
apofisi
(anatomia) Protuberància normalment en un os.
(botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòfisi mastoide n fem
processo mastoideo

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apostolo

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
acquerello

aquarel·lar /a.kwa.ɾeɫˈɫa/ /a.kwa.ɾeɫˈɫaɾ/ /a.kwa.ɾeˈɫa/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫa/ /ə.kwə.ɾəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquarel aquarel·la aquarel·lada aquarel·lades aquarel·lam aquarel·lant aquarel·lar aquarel·lara aquarel·laran aquarel·larem aquarel·laren aquarel·lares aquarel·lareu aquarel·laria aquarel·larien aquarel·laries aquarel·larà aquarel·laràs aquarel·laré aquarel·laríem aquarel·laríeu aquarel·lassen aquarel·lasses aquarel·lassin aquarel·lassis aquarel·lat aquarel·lats aquarel·lau aquarel·lava aquarel·laven aquarel·laves aquarel·le aquarel·lem aquarel·len aquarel·les aquarel·lessen aquarel·lesses aquarel·lessin aquarel·lessis aquarel·leu aquarel·li aquarel·lin aquarel·lis aquarel·lo aquarel·là aquarel·làrem aquarel·làreu aquarel·làs aquarel·làssem aquarel·làsseu aquarel·làssim aquarel·làssiu aquarel·làvem aquarel·làveu aquarel·lés aquarel·léssem aquarel·lésseu aquarel·léssim aquarel·léssiu aquarel·lí bal bal (1) occ sept val v
acquerellare

aquarel·lista /a.kwa.ɾeɫˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeɫˈɫis.te/ /a.kwa.ɾeˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeˈɫis.te/ /ak.kwe.ɾeˈɫis.ta/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫis.tə/ /ə.kwə.ɾəˈɫis.tə/ n neut
acquerellista

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
acquario
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n neut
Aquario

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
codesto
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
codesto
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquemènida /a.keˈmɛ.ni.ða/ /ə.kəˈmɛ.ni.ðə/ n masc
aquemenidi

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
questo
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquietar /a.ki.eˈta/ /a.ki.eˈtaɾ/ /ə.ki.əˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquiet aquieta aquietada aquietades aquietam aquietant aquietar aquietara aquietaran aquietarem aquietaren aquietares aquietareu aquietaria aquietarien aquietaries aquietarà aquietaràs aquietaré aquietaríem aquietaríeu aquietassen aquietasses aquietassin aquietassis aquietat aquietats aquietau aquietava aquietaven aquietaves aquiete aquietem aquieten aquietes aquietessen aquietesses aquietessin aquietessis aquieteu aquieti aquietin aquietis aquieto aquietà aquietàrem aquietàreu aquietàs aquietàssem aquietàsseu aquietàssim aquietàssiu aquietàvem aquietàveu aquietés aquietéssem aquietésseu aquietéssim aquietéssiu aquietí bal bal (1) occ sept val v
acquietare

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
acqutico acquatico

aquí /aˈki/ adv
qui
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aquós /aˈkwos/ /əˈkwos/ adj masc
acquoso

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
acquedotto

aqüeducte cerebral n masc
acquedotto cerebrale

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
falda aquifera

ara /ˈa.ɾa/ adv
ora adesso

arabitzar /a.ɾa.biˈzaɾ/ /a.ɾa.βiˈd͡za/ /a.ɾa.βiˈza/ /ə.ɾə.βiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arabitz arabitza arabitzada arabitzades arabitzam arabitzant arabitzar arabitzara arabitzaran arabitzarem arabitzaren arabitzares arabitzareu arabitzaria arabitzarien arabitzaries arabitzarà arabitzaràs arabitzaré arabitzaríem arabitzaríeu arabitzassen arabitzasses arabitzassin arabitzassis arabitzat arabitzats arabitzau arabitzava arabitzaven arabitzaves arabitze arabitzem arabitzen arabitzes arabitzessen arabitzesses arabitzessin arabitzessis arabitzeu arabitzi arabitzin arabitzis arabitzo arabitzà arabitzàrem arabitzàreu arabitzàs arabitzàssem arabitzàsseu arabitzàssim arabitzàssiu arabitzàvem arabitzàveu arabitzés arabitzéssem arabitzésseu arabitzéssim arabitzéssiu arabitzí bal bal (1) occ sept val v
arabizzare

aracnoïdal /a.ɾaŋ.no.iˈðaɫ/ /a.ɾaɡ.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾəŋ.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾəŋ.nu.iˈðaɫ/ adj
aracnoideo

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
aratro

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ aramea adj masc
aramaico
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
arameo
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
aramaico
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
ragno
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
tracina vipera

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
prugnola
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ n masc
aranese
(només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ n masc
araona

arbitralment /ar.βiˌtɾaɫˈmen/ /aɾ.biˌtɾaɫˈment/ /aɾ.βiˌtɾaɫˈmen/ /ər.biˌtɾaɫˈmen/ /əɾ.biˌtɾaɫˈment/ adv
arbitrale

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arbitr arbitra arbitrada arbitrades arbitram arbitrant arbitrar arbitrara arbitraran arbitrarem arbitraren arbitrares arbitrareu arbitraria arbitrarien arbitraries arbitrarà arbitraràs arbitraré arbitraríem arbitraríeu arbitrassen arbitrasses arbitrassin arbitrassis arbitrat arbitrats arbitrau arbitrava arbitraven arbitraves arbitre arbitrem arbitren arbitres arbitressen arbitresses arbitressin arbitressis arbitreu arbitri arbitrin arbitris arbitro arbitrà arbitràrem arbitràreu arbitràs arbitràssem arbitràsseu arbitràssim arbitràssiu arbitràvem arbitràveu arbitrés arbitréssem arbitrésseu arbitréssim arbitréssiu arbitrí bal bal (1) occ sept val v
arbitrare

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ arbitrària adj masc
arbitrario arbitrato
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
arbitrariamente

arborar /ar.βoˈɾa/ /aɾ.boˈɾaɾ/ /aɾ.βoˈɾa/ /ər.buˈɾa/ /əɾ.boˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arbor arbora arborada arborades arborant arborar arborara arboraran arborarem arboraren arborares arborareu arboraria arborarien arboraries arborarà arboraràs arboraré arboraríem arboraríeu arborassen arborasses arborat arborats arborau arborava arboraven arboraves arbore arborem arboren arbores arboressen arboresses arboressin arboressis arboreu arbori arborin arboris arboro arborà arboràrem arboràreu arboràssem arboràsseu arboràvem arboràveu arborés arboréssem arborésseu arboréssim arboréssiu arborí occ sept val val (1) v
alberare

arboriforme /aɾ.bo.ɾiˈfoɾ.me/ /ər.bu.ɾiˈfor.mə/ /əɾ.bo.ɾiˈfoɾ.mə/ adj
arboriforme

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
corbezzolo

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
albero
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre de l'amor n masc
siliquastro

arbust /aɾˈbust/ n masc
arbusto cespuglio

arc n masc
arco archetto
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
arco
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arcabussejar /ar.ka.βu.seˈʒa/ /aɾ.ka.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /aɾ.ka.βu.seˈd͡ʒa/ /ər.kə.bu.səˈʒa/ /ər.kə.βu.səˈʒa/ /əɾ.kə.bu.səˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arcabussege arcabussegem arcabussegen arcabusseges arcabussegessen arcabussegesses arcabussegessin arcabussegessis arcabussegeu arcabussegi arcabussegin arcabussegis arcabussegés arcabussegéssem arcabussegésseu arcabussegéssim arcabussegéssiu arcabussegí arcabusseig arcabusseja arcabussejada arcabussejades arcabussejam arcabussejant arcabussejar arcabussejara arcabussejaran arcabussejarem arcabussejaren arcabussejares arcabussejareu arcabussejaria arcabussejarien arcabussejaries arcabussejarà arcabussejaràs arcabussejaré arcabussejaríem arcabussejaríeu arcabussejassen arcabussejasses arcabussejassin arcabussejassis arcabussejat arcabussejats arcabussejau arcabussejava arcabussejaven arcabussejaves arcabussejo arcabussejà arcabussejàrem arcabussejàreu arcabussejàs arcabussejàssem arcabussejàsseu arcabussejàssim arcabussejàssiu arcabussejàvem arcabussejàveu bal bal (1) occ sept val v
archibusare

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
arcaico

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
arcaismo
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
arconte

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ n masc
arcano

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
ardente

ardentment /arˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈment/ /ərˌdemˈmen/ /ərˌðemˈmen/ /əɾˌðemˈment/ adv
ardentemente

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
arcidiacono

ardidament /arˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈment/ /ərˌdi.ðəˈmen/ /ərˌði.ðəˈmen/ /əɾˌði.ðəˈment/ adv
arditamente

areflèxia /a.reˈfɫɛk.si.a/ /ə.rəˈfɫɛk.si.ə/ n fem
areflessia

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
arinca aringa
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
arringa
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

arengada /a.ɾeŋˈɡa.ða/ /ə.ɾəŋˈɡa.ðə/ n fem
sardella
Amploia, sardina o seitó conservats en sal.

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
spigolo

argamassa /aɾ.ɣaˈma.sa/ /ər.ɡəˈma.sə/ n fem
malta

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
argento

argentador /ar.d͡ʒen.taˈðo/ /aɾ.d͡ʒen.taˈðoɾ/ /ər.ʒən.təˈðo/ n masc
argentiere

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argent argenta argentada argentades argentam argentant argentar argentara argentaran argentarem argentaren argentares argentareu argentaria argentarien argentaries argentarà argentaràs argentaré argentaríem argentaríeu argentassen argentasses argentassin argentassis argentat argentats argentau argentava argentaven argentaves argente argentem argenten argentes argentessen argentesses argentessin argentessis argenteu argenti argentin argentis argento argentà argentàrem argentàreu argentàs argentàssem argentàsseu argentàssim argentàssiu argentàvem argentàveu argentés argentéssem argentésseu argentéssim argentéssiu argentí bal bal (1) occ sept val v
argentare
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
argilla

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
gergo

arguciosament /ar.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈment/ /ər.ɡu.siˌo.zəˈmen/ /ər.ɣu.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ɣu.siˌo.zəˈment/ adv
fallacemente

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argomento

argumentar /ar.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈtaɾ/ /ər.ɡu.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argument argumenta argumentada argumentades argumentam argumentant argumentar argumentara argumentaran argumentarem argumentaren argumentares argumentareu argumentaria argumentarien argumentaries argumentarà argumentaràs argumentaré argumentaríem argumentaríeu argumentassen argumentasses argumentassin argumentassis argumentat argumentats argumentau argumentava argumentaven argumentaves argumente argumentem argumenten argumentes argumentessen argumentesses argumentessin argumentessis argumenteu argumenti argumentin argumentis argumento argumentà argumentàrem argumentàreu argumentàs argumentàssem argumentàsseu argumentàssim argumentàssiu argumentàvem argumentàveu argumentés argumentéssem argumentésseu argumentéssim argumentéssiu argumentí bal bal (1) occ sept val v
argomentare

argó /ərˈɡo/ n masc
argon argo

argüir /ar.ɣuˈi/ /aɾ.ɣuˈi/ /aɾ.ɣuˈiɾ/ /ər.ɡuˈi/ arguïa arguïda arguïdes arguïen arguïes arguïm arguïra arguïren arguïres arguïsc arguïsca arguïsquen arguïsques arguïssen arguïsses arguïssin arguïssis arguït arguïts arguïu arguïx arguïxen arguïxes arguïxo argüeix argüeixen argüeixes argüeixi argüeixin argüeixis argüeixo argüesc argüesqui argüesquin argüesquis argüiguem argüigueu argüint argüir argüiran argüirem argüireu argüiria argüirien argüiries argüirà argüiràs argüiré argüiríem argüiríeu argüí argüíem argüíeu argüírem argüíreu argüís argüíssem argüísseu argüíssim argüíssiu bal n-occ occ sept val v
arguire

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
ariete

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristocratico

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
aristocraticamente

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristocratico

aritenoide /a.ɾi.teˈnɔj.ðe/ /ə.ɾi.təˈnɔj.ðə/ adj
aritenoide

aritenoïdal /a.ɾi.te.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.nu.iˈðaɫ/ adj
aritenoideo

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmetica

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
aritmeticamente

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
arizotonico

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
arma
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
arma bianca

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
armatura
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
armare
Proveir d'armes ofensives o defensives.
(nàutica) Proveir un vaixell de tot el necessari per tenir-lo a punt.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
armadio

armari de paret n masc
armadio

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
armeno

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
panciotto gilè

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
farfalla notturna falena tarma
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arnar /arˈna/ /aɾˈna/ /aɾˈnaɾ/ /ərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arn arna arnada arnades arnam arnant arnar arnara arnaran arnarem arnaren arnares arnareu arnaria arnarien arnaries arnarà arnaràs arnaré arnaríem arnaríeu arnassen arnasses arnassin arnassis arnat arnats arnau arnava arnaven arnaves arne arnem arnen arnes arnessen arnesses arnessin arnessis arneu arni arnin arnis arno arnà arnàrem arnàreu arnàs arnàssem arnàsseu arnàssim arnàssiu arnàvem arnàveu arnés arnéssem arnésseu arnéssim arnéssiu arní bal bal (1) occ sept val v
tarmare

aromatitzar /a.ɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.ɾo.ma.tiˈza/ /a.ɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.ɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.ɾu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aromatitz aromatitza aromatitzada aromatitzades aromatitzam aromatitzant aromatitzar aromatitzara aromatitzaran aromatitzarem aromatitzaren aromatitzares aromatitzareu aromatitzaria aromatitzarien aromatitzaries aromatitzarà aromatitzaràs aromatitzaré aromatitzaríem aromatitzaríeu aromatitzassen aromatitzasses aromatitzassin aromatitzassis aromatitzat aromatitzats aromatitzau aromatitzava aromatitzaven aromatitzaves aromatitze aromatitzem aromatitzen aromatitzes aromatitzessen aromatitzesses aromatitzessin aromatitzessis aromatitzeu aromatitzi aromatitzin aromatitzis aromatitzo aromatitzà aromatitzàrem aromatitzàreu aromatitzàs aromatitzàssem aromatitzàsseu aromatitzàssim aromatitzàssiu aromatitzàvem aromatitzàveu aromatitzés aromatitzéssem aromatitzésseu aromatitzéssim aromatitzéssiu aromatitzí bal bal (1) occ sept val v
aromatizzare

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
arpa

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
arpeggio

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpon arpona arponada arponades arponam arponant arponar arponara arponaran arponarem arponaren arponares arponareu arponaria arponarien arponaries arponarà arponaràs arponaré arponaríem arponaríeu arponassen arponasses arponassin arponassis arponat arponats arponau arponava arponaven arponaves arpone arponem arponen arpones arponessen arponesses arponessin arponessis arponeu arponi arponin arponis arpono arponà arponàrem arponàreu arponàs arponàssem arponàsseu arponàssim arponàssiu arponàvem arponàveu arponés arponéssem arponésseu arponéssim arponéssiu arponí bal bal (1) occ sept val v
arpionare

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
arpione arpone

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arcivescovo

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arquege arquegem arquegen arqueges arquegessen arquegesses arquegessin arquegessis arquegeu arquegi arquegin arquegis arquegés arquegéssem arquegésseu arquegéssim arquegéssiu arquegí arqueig arqueja arquejada arquejades arquejam arquejant arquejar arquejara arquejaran arquejarem arquejaren arquejares arquejareu arquejaria arquejarien arquejaries arquejarà arquejaràs arquejaré arquejaríem arquejaríeu arquejassen arquejasses arquejassin arquejassis arquejat arquejats arquejau arquejava arquejaven arquejaves arquejo arquejà arquejàrem arquejàreu arquejàs arquejàssem arquejàsseu arquejàssim arquejàssiu arquejàvem arquejàveu bal bal (1) occ sept val v
archeggiare
Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
archeologia

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ adj masc
archeologico

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
arciere
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
archeologo archeologa

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
architetto

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
architettura
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitectònicament /ar.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈmen/ /aɾ.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈmen/ /aɾ.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈment/ /ər.ki.təkˌtɔ.ni.kəˈmen/ /əɾ.ki.təkˌtɔ.ni.kəˈment/ adv
architettonicamente

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
architrave

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
archivolto

arrabassar /a.ra.baˈsaɾ/ /a.ra.βaˈsa/ /ə.rə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrabassa arrabassada arrabassades arrabassam arrabassant arrabassar arrabassara arrabassaran arrabassarem arrabassaren arrabassares arrabassareu arrabassaria arrabassarien arrabassaries arrabassarà arrabassaràs arrabassaré arrabassaríem arrabassaríeu arrabassassen arrabassasses arrabassassin arrabassassis arrabassat arrabassats arrabassau arrabassava arrabassaven arrabassaves arrabasse arrabassem arrabassen arrabasses arrabassessen arrabassesses arrabassessin arrabassessis arrabasseu arrabassi arrabassin arrabassis arrabasso arrabassà arrabassàrem arrabassàreu arrabassàs arrabassàssem arrabassàsseu arrabassàssim arrabassàssiu arrabassàvem arrabassàveu arrabassés arrabasséssem arrabassésseu arrabasséssim arrabasséssiu arrabassí arrabàs bal bal (1) occ sept val v
sradicare
Arrancar d'arrel arbres i plantes que tenen rabassa.
divellere
Arrancar amb violència una cosa del lloc on és clavada.
rapire
Prendre alguna cosa amb violència o precipitació.

arrabà /a.raˈβa/ /ə.rəˈβa/ n masc
alfiz

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
orecchino

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arracon arracona arraconada arraconades arraconam arraconant arraconar arraconara arraconaran arraconarem arraconaren arraconares arraconareu arraconaria arraconarien arraconaries arraconarà arraconaràs arraconaré arraconaríem arraconaríeu arraconassen arraconasses arraconassin arraconassis arraconat arraconats arraconau arraconava arraconaven arraconaves arracone arraconem arraconen arracones arraconessen arraconesses arraconessin arraconessis arraconeu arraconi arraconin arraconis arracono arraconà arraconàrem arraconàreu arraconàs arraconàssem arraconàsseu arraconàssim arraconàssiu arraconàvem arraconàveu arraconés arraconéssem arraconésseu arraconéssim arraconéssiu arraconí bal bal (1) occ sept val v
accantonare
Posar alguna cosa en un racó.
scartare
Deixar per inútil, no fer-li cas.

arranjament /a.ran.d͡ʒaˈmen/ /a.ran.d͡ʒaˈment/ /ə.rən.ʒəˈmen/ /ə.rən.ʒəˈment/ n masc
arrangiamento

arranjar /a.raɲˈd͡ʒa/ /a.raɲˈd͡ʒaɾ/ /ə.rəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrange arrangem arrangen arranges arrangessen arrangesses arrangessin arrangessis arrangeu arrangi arrangin arrangis arrangés arrangéssem arrangésseu arrangéssim arrangéssiu arrangí arranj arranja arranjada arranjades arranjam arranjant arranjar arranjara arranjaran arranjarem arranjaren arranjares arranjareu arranjaria arranjarien arranjaries arranjarà arranjaràs arranjaré arranjaríem arranjaríeu arranjassen arranjasses arranjassin arranjassis arranjat arranjats arranjau arranjava arranjaven arranjaves arranjo arranjà arranjàrem arranjàreu arranjàs arranjàssem arranjàsseu arranjàssim arranjàssiu arranjàvem arranjàveu bal bal (1) occ sept val v
arrangiare

arrapar /a.raˈpa/ /a.raˈpaɾ/ /ə.rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrap arrapa arrapada arrapades arrapam arrapant arrapar arrapara arraparan arraparem arraparen arrapares arrapareu arraparia arraparien arraparies arraparà arraparàs arraparé arraparíem arraparíeu arrapassen arrapasses arrapassin arrapassis arrapat arrapats arrapau arrapava arrapaven arrapaves arrape arrapem arrapen arrapes arrapessen arrapesses arrapessin arrapessis arrapeu arrapi arrapin arrapis arrapo arrapà arrapàrem arrapàreu arrapàs arrapàssem arrapàsseu arrapàssim arrapàssiu arrapàvem arrapàveu arrapés arrapéssem arrapésseu arrapéssim arrapéssiu arrapí bal bal (1) occ sept val v
rapire
Prendre amb violència.

arrasar /a.raˈza/ /a.raˈzaɾ/ /ə.rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrasa arrasada arrasades arrasam arrasant arrasar arrasara arrasaran arrasarem arrasaren arrasares arrasareu arrasaria arrasarien arrasaries arrasarà arrasaràs arrasaré arrasaríem arrasaríeu arrasassen arrasasses arrasassin arrasassis arrasat arrasats arrasau arrasava arrasaven arrasaves arrase arrasem arrasen arrases arrasessen arrasesses arrasessin arrasessis arraseu arrasi arrasin arrasis arraso arrasà arrasàrem arrasàreu arrasàs arrasàssem arrasàsseu arrasàssim arrasàssiu arrasàvem arrasàveu arrasés arraséssem arrasésseu arraséssim arraséssiu arrasí arràs bal bal (1) occ sept val v
spianare
Enderrocar deixant al nivell del terra.
Destruir completament.

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
impetuoso

arravatadament /a.ra.vaˌta.ðaˈment/ /a.ra.βaˌta.ðaˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈment/ /ə.rə.βəˌta.ðəˈmen/ adv
avventatamente

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
radice
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrenc arrenca arrencada arrencades arrencam arrencant arrencar arrencara arrencaran arrencarem arrencaren arrencares arrencareu arrencaria arrencarien arrencaries arrencarà arrencaràs arrencaré arrencaríem arrencaríeu arrencassen arrencasses arrencassin arrencassis arrencat arrencats arrencau arrencava arrencaven arrencaves arrenco arrencà arrencàrem arrencàreu arrencàs arrencàssem arrencàsseu arrencàssim arrencàssiu arrencàvem arrencàveu arrenque arrenquem arrenquen arrenques arrenquessen arrenquesses arrenquessin arrenquessis arrenqueu arrenqui arrenquin arrenquis arrenqués arrenquéssem arrenquésseu arrenquéssim arrenquéssiu arrenquí bal bal (1) occ sept val v
sradicare
Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.
lanciarsi
Començar bruscament amb esforç.
partire
Partir, començar a moure's.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
arrestare

arri /ˈa.ri/ Interjection
arri

arriar /a.riˈa/ /a.riˈaɾ/ /ə.riˈa/ v
ammainare
(nàutica) Afluixar o deixar córrer els caps per baixar veles o banderes.

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
arrivo
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
arrivare
Anar a la destinació, acabar el moviment.
(nàutica) Portar la nau fins al port.

arribista /a.riˈbis.ta/ /a.riˈbis.te/ /ə.riˈβis.tə/ n neut
arrivista

arrimar /a.riˈma/ /a.riˈmaɾ/ /ə.riˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrim arrima arrimada arrimades arrimam arrimant arrimar arrimara arrimaran arrimarem arrimaren arrimares arrimareu arrimaria arrimarien arrimaries arrimarà arrimaràs arrimaré arrimaríem arrimaríeu arrimassen arrimasses arrimassin arrimassis arrimat arrimats arrimau arrimava arrimaven arrimaves arrime arrimem arrimen arrimes arrimessen arrimesses arrimessin arrimessis arrimeu arrimi arrimin arrimis arrimo arrimà arrimàrem arrimàreu arrimàs arrimàssem arrimàsseu arrimàssim arrimàssiu arrimàvem arrimàveu arrimés arriméssem arrimésseu arriméssim arriméssiu arrimí bal bal (1) occ sept val v
attaccare
Acostar una cosa prop d'una altra.

arriscadament /a.risˌka.ðaˈmen/ /a.risˌka.ðaˈment/ /ə.risˌka.ðəˈmen/ /ə.risˌka.ðəˈment/ adv
arrischiatamente

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrisc arrisca arriscada arriscades arriscam arriscant arriscar arriscara arriscaran arriscarem arriscaren arriscares arriscareu arriscaria arriscarien arriscaries arriscarà arriscaràs arriscaré arriscaríem arriscaríeu arriscassen arriscasses arriscassin arriscassis arriscat arriscats arriscau arriscava arriscaven arriscaves arrisco arriscà arriscàrem arriscàreu arriscàs arriscàssem arriscàsseu arriscàssim arriscàssiu arriscàvem arriscàveu arrisque arrisquem arrisquen arrisques arrisquessen arrisquesses arrisquessin arrisquessis arrisqueu arrisqui arrisquin arrisquis arrisqués arrisquéssem arrisquésseu arrisquéssim arrisquéssiu arrisquí bal bal (1) occ sept val v
rischiare arrischiare

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ arrodoneix arrodoneixen arrodoneixes arrodoneixi arrodoneixin arrodoneixis arrodoneixo arrodonesc arrodonesqui arrodonesquin arrodonesquis arrodonia arrodonida arrodonides arrodonien arrodonies arrodoniguem arrodonigueu arrodonim arrodonint arrodonir arrodonira arrodoniran arrodonirem arrodoniren arrodonires arrodonireu arrodoniria arrodonirien arrodoniries arrodonirà arrodoniràs arrodoniré arrodoniríem arrodoniríeu arrodonisc arrodonisca arrodonisquen arrodonisques arrodonissen arrodonisses arrodonissin arrodonissis arrodonit arrodonits arrodoniu arrodonix arrodonixen arrodonixes arrodonixo arrodoní arrodoníem arrodoníeu arrodonírem arrodoníreu arrodonís arrodoníssem arrodonísseu arrodoníssim arrodoníssiu bal n-occ occ sept val v
rotondare
Fer rodona una cosa.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogante

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ adv
arrogantemente

arrogar-se /a.roˈɣaɾ.se/ /ə.roˈɣaɾ.sə/ /ə.ru.ɣərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrog arroga arrogada arrogades arrogam arrogant arrogar arrogara arrogaran arrogarem arrogaren arrogares arrogareu arrogaria arrogarien arrogaries arrogarà arrogaràs arrogaré arrogaríem arrogaríeu arrogassen arrogasses arrogassin arrogassis arrogat arrogats arrogau arrogava arrogaven arrogaves arrogo arrogue arroguem arroguen arrogues arroguessen arroguesses arroguessin arroguessis arrogueu arrogui arroguin arroguis arrogués arroguéssem arroguésseu arroguéssim arroguéssiu arroguí arrogà arrogàrem arrogàreu arrogàs arrogàssem arrogàsseu arrogàssim arrogàssiu arrogàvem arrogàveu bal bal (1) occ sept val v
arrogarsi

arromangar /a.ro.maŋˈɡa/ /a.ro.maŋˈɡaɾ/ /ə.ro.məŋˈɡa/ /ə.ru.məŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arromang arromanga arromangada arromangades arromangam arromangant arromangar arromangara arromangaran arromangarem arromangaren arromangares arromangareu arromangaria arromangarien arromangaries arromangarà arromangaràs arromangaré arromangaríem arromangaríeu arromangassen arromangasses arromangassin arromangassis arromangat arromangats arromangau arromangava arromangaven arromangaves arromango arromangue arromanguem arromanguen arromangues arromanguessen arromanguesses arromanguessin arromanguessis arromangueu arromangui arromanguin arromanguis arromangués arromanguéssem arromanguésseu arromanguéssim arromanguéssiu arromanguí arromangà arromangàrem arromangàreu arromangàs arromangàssem arromangàsseu arromangàssim arromangàssiu arromangàvem arromangàveu bal bal (1) occ val v
rimboccare
Replegar o tirar amunt les mànigues.

arromançar /a.ro.manˈsa/ /a.ro.manˈsaɾ/ /ə.ro.mənˈsa/ /ə.ru.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arromance arromancem arromancen arromances arromancessen arromancesses arromancessin arromancessis arromanceu arromanci arromancin arromancis arromancés arromancéssem arromancésseu arromancéssim arromancéssiu arromancí arromanç arromança arromançada arromançades arromançam arromançant arromançar arromançara arromançaran arromançarem arromançaren arromançares arromançareu arromançaria arromançarien arromançaries arromançarà arromançaràs arromançaré arromançaríem arromançaríeu arromançassen arromançasses arromançassin arromançassis arromançat arromançats arromançau arromançava arromançaven arromançaves arromanço arromançà arromançàrem arromançàreu arromançàs arromançàssem arromançàsseu arromançàssim arromançàssiu arromançàvem arromançàveu bal bal (1) occ sept val v
volgarizzare

arronsar /a.ronˈsa/ /a.ronˈsaɾ/ /ə.ronˈsa/ /ə.runˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrons arronsa arronsada arronsades arronsam arronsant arronsar arronsara arronsaran arronsarem arronsaren arronsares arronsareu arronsaria arronsarien arronsaries arronsarà arronsaràs arronsaré arronsaríem arronsaríeu arronsassen arronsasses arronsassin arronsassis arronsat arronsats arronsau arronsava arronsaven arronsaves arronse arronsem arronsen arronses arronsessen arronsesses arronsessin arronsessis arronseu arronsi arronsin arronsis arronso arronsà arronsàrem arronsàreu arronsàs arronsàssem arronsàsseu arronsàssim arronsàssiu arronsàvem arronsàveu arronsés arronséssem arronsésseu arronséssim arronséssiu arronsí bal bal (1) occ sept val v
contrarre
Reduir l'allargada, contraure especialment parts del cos.

arronsar les espatlles v
fare spallucce

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
risaia

arrossegall /a.ro.seˈɣaʎ/ /ə.ro.səˈɣaʎ/ /ə.ru.səˈɣaj/ /ə.ru.səˈɣaʎ/ n masc
strascico

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ n fem
chiocciola
(informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
ruga
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.
piega
Plec deforme o irregular que es fa a la roba o altra cosa flexible.

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arruín arruïna arruïnada arruïnades arruïnam arruïnant arruïnar arruïnara arruïnaran arruïnarem arruïnaren arruïnares arruïnareu arruïnaria arruïnarien arruïnaries arruïnarà arruïnaràs arruïnaré arruïnaríem arruïnaríeu arruïnassen arruïnasses arruïnassin arruïnassis arruïnat arruïnats arruïnau arruïnava arruïnaven arruïnaves arruïne arruïnem arruïnen arruïnes arruïnessen arruïnesses arruïnessin arruïnessis arruïneu arruïni arruïnin arruïnis arruïno arruïnà arruïnàrem arruïnàreu arruïnàs arruïnàssem arruïnàsseu arruïnàssim arruïnàssiu arruïnàvem arruïnàveu arruïnés arruïnéssem arruïnésseu arruïnéssim arruïnéssiu arruïní bal bal (1) occ sept val v
rovinare
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arròs /aˈrɔs/ n masc
riso

arsàcida /aɾˈsa.si.ða/ /ərˈsa.si.ðə/ n neut
arsacidi

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsenico

art n
arte
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
nocca

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
arteriale

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
arteriola

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
arteriosclerosi

arterioscleròtic /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.tik/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.tik/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.tik/ adj masc
arteriosclerotico

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
arterite

arterosament /ar.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈment/ /ər.təˌɾo.zəˈmen/ /əɾ.təˌɾo.zəˈment/ adv
artatamente

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
artigianato

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
artigiano
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
articolo
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
articolazione
Acció o efecte d'articular.
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articuladament /ar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /ər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /əɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
articolatamente

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ adj
articolare
Que està relacionat amb les articulacions, tant les anatòmiques com les mecàniques.

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ adv
artificialmente

artificiosament /ar.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈment/ /ər.ti.fi.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌo.zəˈment/ adv
artificiosamente

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artiglieria

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artista

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
artrite

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
artrosi

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
arteria
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
arteria polmonare

artèria radial n fem
arteria radiale

artèria subclàvia n fem
arteria succlavia

artífex /aɾˈti.feks/ /ərˈti.fəks/ n neut
artefice

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
artisticamente

arxicistre /ˌar.ʃiˈsis.tɾə/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈsis.tɾe/ n masc
arcicetera

arxiconegut /aɾ.t͡ʃi.ko.neˈɣut/ /ər.ʃi.ku.nəˈɣut/ /əɾ.ʃi.ko.nəˈɣut/ adj masc
arcinoto

arxillaüt /ˌar.ʃi.ʎəˈut/ /ˌaɾ.t͡ʃi.ʎaˈut/ n masc
arciliuto

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
arcipelago

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
archivio
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arxiu arxiv arxiva arxivada arxivades arxivam arxivant arxivar arxivara arxivaran arxivarem arxivaren arxivares arxivareu arxivaria arxivarien arxivaries arxivarà arxivaràs arxivaré arxivaríem arxivaríeu arxivassen arxivasses arxivassin arxivassis arxivat arxivats arxivau arxivava arxivaven arxivaves arxive arxivem arxiven arxives arxivessen arxivesses arxivessin arxivessis arxiveu arxivi arxivin arxivis arxivo arxivà arxivàrem arxivàreu arxivàs arxivàssem arxivàsseu arxivàssim arxivàssiu arxivàvem arxivàveu arxivés arxivéssem arxivésseu arxivéssim arxivéssiu arxiví bal bal (1) occ sept val v
archiviare

arçó /aɾˈso/ /ərˈso/ n masc
arcione

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
areola
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

arítmia /aˈrid.mi.a/ /əˈrid.mi.ə/ n fem
aritmia

arítmic /aˈrid.mik/ /əˈrid.mik/ adj masc
aritmico

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbesto amianto

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
ascensore

ascla /ˈas.kɫa/ /ˈas.kɫə/ n fem
?
Fragment de pedra trencada.
scheggia
Tros de fusta trencat de forma irregular.

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ascetico

ase /ˈa.zə/ n masc
asino
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalto bitume

asfixiar /as.fik.siˈa/ /as.fik.siˈaɾ/ /əs.fik.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg asfixia asfixiada asfixiades asfixiam asfixiant asfixiar asfixiara asfixiaran asfixiarem asfixiaren asfixiares asfixiareu asfixiaria asfixiarien asfixiaries asfixiarà asfixiaràs asfixiaré asfixiaríem asfixiaríeu asfixiassen asfixiasses asfixiassin asfixiassis asfixiat asfixiats asfixiau asfixiava asfixiaven asfixiaves asfixie asfixiem asfixien asfixies asfixiessen asfixiesses asfixiessin asfixiessis asfixieu asfixii asfixio asfixià asfixiàrem asfixiàreu asfixiàs asfixiàssem asfixiàsseu asfixiàssim asfixiàssiu asfixiàvem asfixiàveu asfixiés asfixiéssem asfixiésseu asfixiéssim asfixiéssiu asfixií asfixiï asfixiïn asfixiïs bal bal (1) occ sept val v
asfissiare

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
asfissia

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
asilo
Lloc protegit per als perseguits.
Establiment on s'acull persones necessitades.

asimètricament /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ adv
asimmetricamente

asma /ˈaz.ma/ n fem
asma

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
aspetto

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ aspergeix aspergeixen aspergeixes aspergeixi aspergeixin aspergeixis aspergeixo aspergesc aspergesqui aspergesquin aspergesquis aspergia aspergida aspergides aspergien aspergies aspergiguem aspergigueu aspergim aspergint aspergir aspergira aspergiran aspergirem aspergiren aspergires aspergireu aspergiria aspergirien aspergiries aspergirà aspergiràs aspergiré aspergiríem aspergiríeu aspergisc aspergisca aspergisquen aspergisques aspergissen aspergisses aspergissin aspergissis aspergit aspergits aspergiu aspergix aspergixen aspergixes aspergixo aspergí aspergíem aspergíeu aspergírem aspergíreu aspergís aspergíssem aspergísseu aspergíssim aspergíssiu bal n-occ occ sept val v
aspergere

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
aspirapolvere

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
aspirare
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

asprament /ˌas.pɾaˈmen/ /ˌas.pɾaˈment/ /ˌas.pɾəˈmen/ /ˌas.pɾəˈment/ adv
aspramente

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
ruvido
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

asprejar /as.pɾeˈd͡ʒa/ /as.pɾeˈd͡ʒaɾ/ /as.pɾeˈʒa/ /əs.pɾəˈd͡ʒa/ /əs.pɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asprege aspregem aspregen aspreges aspregessen aspregesses aspregessin aspregessis aspregeu aspregi aspregin aspregis aspregés aspregéssem aspregésseu aspregéssim aspregéssiu aspregí aspreig aspreja asprejada asprejades asprejam asprejant asprejar asprejara asprejaran asprejarem asprejaren asprejares asprejareu asprejaria asprejarien asprejaries asprejarà asprejaràs asprejaré asprejaríem asprejaríeu asprejassen asprejasses asprejassin asprejassis asprejat asprejats asprejau asprejava asprejaven asprejaves asprejo asprejà asprejàrem asprejàreu asprejàs asprejàssem asprejàsseu asprejàssim asprejàssiu asprejàvem asprejàveu bal bal (1) occ sept val v
essere aspro

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
prova
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assage assagem assagen assages assagessen assagesses assagessin assagessis assageu assagi assagin assagis assagés assagéssem assagésseu assagéssim assagéssiu assagí assaig assaja assajada assajades assajam assajant assajar assajara assajaran assajarem assajaren assajares assajareu assajaria assajarien assajaries assajarà assajaràs assajaré assajaríem assajaríeu assajassen assajasses assajassin assajassis assajat assajats assajau assajava assajaven assajaves assajo assajà assajàrem assajàreu assajàs assajàssem assajàsseu assajàssim assajàssiu assajàvem assajàveu bal bal (1) occ sept val v
assaggiare

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
assalto

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assalt assalta assaltada assaltades assaltam assaltant assaltar assaltara assaltaran assaltarem assaltaren assaltares assaltareu assaltaria assaltarien assaltaries assaltarà assaltaràs assaltaré assaltaríem assaltaríeu assaltassen assaltasses assaltassin assaltassis assaltat assaltats assaltau assaltava assaltaven assaltaves assalte assaltem assalten assaltes assaltessen assaltesses assaltessin assaltessis assalteu assalti assaltin assaltis assalto assaltà assaltàrem assaltàreu assaltàs assaltàssem assaltàsseu assaltàssim assaltàssiu assaltàvem assaltàveu assaltés assaltéssem assaltésseu assaltéssim assaltéssiu assaltí bal bal (1) occ sept val v
assaltare

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assaon assaona assaonada assaonades assaonam assaonant assaonar assaonara assaonaran assaonarem assaonaren assaonares assaonareu assaonaria assaonarien assaonaries assaonarà assaonaràs assaonaré assaonaríem assaonaríeu assaonassen assaonasses assaonassin assaonassis assaonat assaonats assaonau assaonava assaonaven assaonaves assaone assaonem assaonen assaones assaonessen assaonesses assaonessin assaonessis assaoneu assaoni assaonin assaonis assaono assaonà assaonàrem assaonàreu assaonàs assaonàssem assaonàsseu assaonàssim assaonàssiu assaonàvem assaonàveu assaonés assaonéssem assaonésseu assaonéssim assaonéssiu assaoní bal bal (1) occ sept val v
lustrare
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.
insaporire
Afegir ingredients per fer el menjar més saborós.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
assassinare

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
assassinio omicidio

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
assassino omicida
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecador /a.se.kaˈðo/ /a.se.kaˈðoɾ/ /ə.sə.kəˈðo/ n masc
fon

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
seccare
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
assetato
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assegurar /a.se.ɣuˈɾa/ /a.se.ɣuˈɾaɾ/ /ə.sə.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assegur assegura assegurada assegurades asseguram assegurant assegurar assegurara asseguraran assegurarem asseguraren assegurares assegurareu asseguraria assegurarien asseguraries assegurarà asseguraràs asseguraré asseguraríem asseguraríeu assegurassen assegurasses assegurassin assegurassis assegurat assegurats assegurau assegurava asseguraven asseguraves assegure assegurem asseguren assegures asseguressen asseguresses asseguressin asseguressis assegureu asseguri assegurin asseguris asseguro assegurà asseguràrem asseguràreu asseguràs asseguràssem asseguràsseu asseguràssim asseguràssiu asseguràvem asseguràveu assegurés asseguréssem assegurésseu asseguréssim asseguréssiu assegurí bal bal (1) occ sept val v
assicurare

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
assemblea

assentar /a.senˈta/ /a.senˈtaɾ/ /ə.sənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assent assenta assentada assentades assentam assentant assentar assentara assentaran assentarem assentaren assentares assentareu assentaria assentarien assentaries assentarà assentaràs assentaré assentaríem assentaríeu assentassen assentasses assentassin assentassis assentat assentats assentau assentava assentaven assentaves assente assentem assenten assentes assentessen assentesses assentessin assentessis assenteu assenti assentin assentis assento assentà assentàrem assentàreu assentàs assentàssem assentàsseu assentàssim assentàssiu assentàvem assentàveu assentés assentéssem assentésseu assentéssim assentéssiu assentí bal bal (1) occ sept val v
consolidare
Posar en una situació estable.
stablirsi
(pronominal) Establir-se permanentment un grup humà en un lloc.

assentir /a.senˈti/ /a.senˈtiɾ/ /ə.sənˈti/ assenteix assenteixen assenteixes assenteixi assenteixin assenteixis assenteixo assentesc assentesqui assentesquin assentesquis assentia assentida assentides assentien assenties assentiguem assentigueu assentim assentint assentir assentira assentiran assentirem assentiren assentires assentireu assentiria assentirien assentiries assentirà assentiràs assentiré assentiríem assentiríeu assentisc assentisca assentisquen assentisques assentissen assentisses assentissin assentissis assentit assentits assentiu assentix assentixen assentixes assentixo assentí assentíem assentíeu assentírem assentíreu assentís assentíssem assentísseu assentíssim assentíssiu bal n-occ occ sept val v
assentire

assenyat /a.seˈɲat/ adj masc
assennato

asserenar /a.se.ɾeˈna/ /a.se.ɾeˈnaɾ/ /ə.sə.ɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asserena asserenada asserenades asserenam asserenant asserenar asserenara asserenaran asserenarem asserenaren asserenares asserenareu asserenaria asserenarien asserenaries asserenarà asserenaràs asserenaré asserenaríem asserenaríeu asserenassen asserenasses asserenassin asserenassis asserenat asserenats asserenau asserenava asserenaven asserenaves asserene asserenem asserenen asserenes asserenessen asserenesses asserenessin asserenessis assereneu assereni asserenin asserenis assereno asserenà asserenàrem asserenàreu asserenàs asserenàssem asserenàsseu asserenàssim asserenàssiu asserenàvem asserenàveu asserenés asserenéssem asserenésseu asserenéssim asserenéssiu asserení asserèn bal bal (1) occ sept val v
calmare

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
assertivo
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivament /a.serˌti.βaˈmen/ /a.seɾˌti.vaˈment/ /a.seɾˌti.βaˈmen/ /ə.sərˌti.vəˈmen/ /ə.sərˌti.βəˈmen/ /ə.səɾˌti.vəˈment/ adv
assertivamente

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
assertività

assestar /a.sesˈta/ /a.sesˈtaɾ/ /ə.səsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assest assesta assestada assestades assestam assestant assestar assestara assestaran assestarem assestaren assestares assestareu assestaria assestarien assestaries assestarà assestaràs assestaré assestaríem assestaríeu assestassen assestasses assestassin assestassis assestat assestats assestau assestava assestaven assestaves asseste assestem assesten assestes assestessen assestesses assestessin assestessis assesteu assesti assestin assestis assesto assestà assestàrem assestàreu assestàs assestàssem assestàsseu assestàssim assestàssiu assestàvem assestàveu assestés assestéssem assestésseu assestéssim assestéssiu assestí bal bal (1) occ sept val v
assestare

assetiar /a.se.tiˈa/ /a.se.tiˈaɾ/ /ə.sə.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assetia assetiada assetiades assetiam assetiant assetiar assetiara assetiaran assetiarem assetiaren assetiares assetiareu assetiaria assetiarien assetiaries assetiarà assetiaràs assetiaré assetiaríem assetiaríeu assetiassen assetiasses assetiassin assetiassis assetiat assetiats assetiau assetiava assetiaven assetiaves assetie assetiem assetien asseties assetiessen assetiesses assetiessin assetiessis assetieu assetii assetio assetià assetiàrem assetiàreu assetiàs assetiàssem assetiàsseu assetiàssim assetiàssiu assetiàvem assetiàveu assetiés assetiéssem assetiésseu assetiéssim assetiéssiu assetií assetiï assetiïn assetiïs bal bal (1) occ sept val v
piazzare

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assetge assetgem assetgen assetges assetgessen assetgesses assetgessin assetgessis assetgeu assetgi assetgin assetgis assetgés assetgéssem assetgésseu assetgéssim assetgéssiu assetgí assetj assetja assetjada assetjades assetjam assetjant assetjar assetjara assetjaran assetjarem assetjaren assetjares assetjareu assetjaria assetjarien assetjaries assetjarà assetjaràs assetjaré assetjaríem assetjaríeu assetjassen assetjasses assetjassin assetjassis assetjat assetjats assetjau assetjava assetjaven assetjaves assetjo assetjà assetjàrem assetjàreu assetjàs assetjàssem assetjàsseu assetjàssim assetjàssiu assetjàvem assetjàveu bal bal (1) occ sept val v
assediare
Encerclar una plaça forta per combatre-la.
molestare
Amenaçar, importunar amb insistència.

asseverar /a.se.veˈɾaɾ/ /a.se.βeˈɾa/ /ə.sə.vəˈɾa/ /ə.sə.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assever assevera asseverada asseverades asseveram asseverant asseverar asseverara asseveraran asseverarem asseveraren asseverares asseverareu asseveraria asseverarien asseveraries asseverarà asseveraràs asseveraré asseveraríem asseveraríeu asseverassen asseverasses asseverassin asseverassis asseverat asseverats asseverau asseverava asseveraven asseveraves assevere asseverem asseveren asseveres asseveressen asseveresses asseveressin asseveressis assevereu asseveri asseverin asseveris assevero asseverà asseveràrem asseveràreu asseveràs asseveràssem asseveràsseu asseveràssim asseveràssiu asseveràvem asseveràveu asseverés asseveréssem asseverésseu asseveréssim asseveréssiu asseverí bal bal (1) occ sept val v
asseverare

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ assídua adj masc
assiduo

assignar /a.siŋˈna/ /a.siɡˈna/ /a.siɡˈnaɾ/ /ə.siŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assign assigna assignada assignades assignam assignant assignar assignara assignaran assignarem assignaren assignares assignareu assignaria assignarien assignaries assignarà assignaràs assignaré assignaríem assignaríeu assignassen assignasses assignassin assignassis assignat assignats assignau assignava assignaven assignaves assigne assignem assignen assignes assignessen assignesses assignessin assignessis assigneu assigni assignin assignis assigno assignà assignàrem assignàreu assignàs assignàssem assignàsseu assignàssim assignàssiu assignàvem assignàveu assignés assignéssem assignésseu assignéssim assignéssiu assigní bal bal (1) occ sept val v
assegnare

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
materia

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assimil assimila assimilada assimilades assimilam assimilant assimilar assimilara assimilaran assimilarem assimilaren assimilares assimilareu assimilaria assimilarien assimilaries assimilarà assimilaràs assimilaré assimilaríem assimilaríeu assimilassen assimilasses assimilassin assimilassis assimilat assimilats assimilau assimilava assimilaven assimilaves assimile assimilem assimilen assimiles assimilessen assimilesses assimilessin assimilessis assimileu assimili assimilin assimilis assimilo assimilà assimilàrem assimilàreu assimilàs assimilàssem assimilàsseu assimilàssim assimilàssiu assimilàvem assimilàveu assimilés assimiléssem assimilésseu assimiléssim assimiléssiu assimilí bal bal (1) occ sept val v
assimilare
Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
assiro
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
assiro
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
assistente

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ assisteix assisteixen assisteixes assisteixi assisteixin assisteixis assisteixo assistesc assistesqui assistesquin assistesquis assistia assistida assistides assistien assisties assistiguem assistigueu assistim assistint assistir assistira assistiran assistirem assistiren assistires assistireu assistiria assistirien assistiries assistirà assistiràs assistiré assistiríem assistiríeu assistisc assistisca assistisquen assistisques assistissen assistisses assistissin assistissis assistit assistits assistiu assistix assistixen assistixes assistixo assistí assistíem assistíeu assistírem assistíreu assistís assistíssem assistísseu assistíssim assistíssiu bal n-occ occ sept val v
assistere

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
assistenza
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
(beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg associa associada associades associam associant associar associara associaran associarem associaren associares associareu associaria associarien associaries associarà associaràs associaré associaríem associaríeu associassen associasses associassin associassis associat associats associau associava associaven associaves associe associem associen associes associessen associesses associessin associessis associeu associi associo associà associàrem associàreu associàs associàssem associàsseu associàssim associàssiu associàvem associàveu associés associéssem associésseu associéssim associéssiu associí associï associïn associïs bal bal (1) occ sept val v
associare

assolar /a.soˈɫa/ /a.soˈɫaɾ/ /ə.soˈɫa/ /ə.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assol assola assolada assolades assolam assolant assolar assolara assolaran assolarem assolaren assolares assolareu assolaria assolarien assolaries assolarà assolaràs assolaré assolaríem assolaríeu assolassen assolasses assolassin assolassis assolat assolats assolau assolava assolaven assolaves assole assolem assolen assoles assolessen assolesses assolessin assolessis assoleu assoli assolin assolis assolo assolà assolàrem assolàreu assolàs assolàssem assolàsseu assolàssim assolàssiu assolàvem assolàveu assolés assoléssem assolésseu assoléssim assoléssiu assolí bal bal (1) occ sept val v
assolare

assolellar /a.so.ɫeˈʎa/ /a.so.ɫeˈʎaɾ/ /ə.so.ɫəˈʎa/ /ə.su.ɫəˈja/ /ə.su.ɫəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assolell assolella assolellada assolellades assolellam assolellant assolellar assolellara assolellaran assolellarem assolellaren assolellares assolellareu assolellaria assolellarien assolellaries assolellarà assolellaràs assolellaré assolellaríem assolellaríeu assolellassen assolellasses assolellassin assolellassis assolellat assolellats assolellau assolellava assolellaven assolellaves assolelle assolellem assolellen assolelles assolellessen assolellesses assolellessin assolellessis assolelleu assolelli assolellin assolellis assolello assolellà assolellàrem assolellàreu assolellàs assolellàssem assolellàsseu assolellàssim assolellàssiu assolellàvem assolellàveu assolellés assolelléssem assolellésseu assolelléssim assolelléssiu assolellí bal bal (1) occ sept val v
soleggiare

assortir /a.sorˈti/ /a.soɾˈti/ /a.soɾˈtiɾ/ /ə.soɾˈti/ /ə.surˈti/ assorteix assorteixen assorteixes assorteixi assorteixin assorteixis assorteixo assortesc assortesqui assortesquin assortesquis assortia assortida assortides assortien assorties assortiguem assortigueu assortim assortint assortir assortira assortiran assortirem assortiren assortires assortireu assortiria assortirien assortiries assortirà assortiràs assortiré assortiríem assortiríeu assortisc assortisca assortisquen assortisques assortissen assortisses assortissin assortissis assortit assortits assortiu assortix assortixen assortixes assortixo assortí assortíem assortíeu assortírem assortíreu assortís assortíssem assortísseu assortíssim assortíssiu bal n-occ occ sept val v
assortire

assossegadament /a.so.seˌɣa.ðaˈmen/ /a.so.seˌɣa.ðaˈment/ /ə.so.səˌɣa.ðəˈment/ /ə.su.səˌɣa.ðəˈmen/ adv
calmamente

assossegar /a.so.seˈɣa/ /a.so.seˈɣaɾ/ /ə.so.səˈɣa/ /ə.su.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assosseg assossega assossegada assossegades assossegam assossegant assossegar assossegara assossegaran assossegarem assossegaren assossegares assossegareu assossegaria assossegarien assossegaries assossegarà assossegaràs assossegaré assossegaríem assossegaríeu assossegassen assossegasses assossegassin assossegassis assossegat assossegats assossegau assossegava assossegaven assossegaves assossego assossegue assosseguem assosseguen assossegues assosseguessen assosseguesses assosseguessin assosseguessis assossegueu assossegui assosseguin assosseguis assossegués assosseguéssem assosseguésseu assosseguéssim assosseguéssiu assosseguí assossegà assossegàrem assossegàreu assossegàs assossegàssem assossegàsseu assossegàssim assossegàssiu assossegàvem assossegàveu bal bal (1) occ sept val v
calmare

assot /aˈsɔt/ /əˈsɔt/ n masc
frusta

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ assumeix assumeixen assumeixes assumeixi assumeixin assumeixis assumeixo assumesc assumesqui assumesquin assumesquis assumia assumida assumides assumien assumies assumiguem assumigueu assumim assumint assumir assumira assumiran assumirem assumiren assumires assumireu assumiria assumirien assumiries assumirà assumiràs assumiré assumiríem assumiríeu assumisc assumisca assumisquen assumisques assumissen assumisses assumissin assumissis assumit assumits assumiu assumix assumixen assumixes assumixo assumí assumíem assumíeu assumírem assumíreu assumís assumíssem assumísseu assumíssim assumíssiu bal n-occ occ sept val v
assumere

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
questione
Tema o argument d'una obra.

assíduament /aˌsi.ðu.aˈmen/ /aˌsi.ðu.aˈment/ /əˌsi.ðu.əˈmen/ /əˌsi.ðu.əˈment/ adv
assiduamente

ast /ˈast/ n masc
schidione spiedo

astable /asˈta.bɫe/ /asˈta.βɫe/ /asˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
astabile

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
asterisco

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroide

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astrolabio
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologia

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronauta

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomia

astronòmicament /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /əs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /əs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
astronomicamente

astràgal /asˈtɾa.ɣaɫ/ /əsˈtɾa.ɣəɫ/ n masc
astragalo
(anatomia) Os d'articulació entre el peu amb la cama.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrologo

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
avveduto

astutament /asˌtu.taˈmen/ /asˌtu.taˈment/ /əsˌtu.təˈmen/ /əsˌtu.təˈment/ adv
astutamente

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
astuzia

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asintoto

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
attacco
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
attaccare
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateismo

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atempt atempta atemptada atemptades atemptam atemptant atemptar atemptara atemptaran atemptarem atemptaren atemptares atemptareu atemptaria atemptarien atemptaries atemptarà atemptaràs atemptaré atemptaríem atemptaríeu atemptassen atemptasses atemptassin atemptassis atemptat atemptats atemptau atemptava atemptaven atemptaves atempte atemptem atempten atemptes atemptessen atemptesses atemptessin atemptessis atempteu atempti atemptin atemptis atempto atemptà atemptàrem atemptàreu atemptàs atemptàssem atemptàsseu atemptàssim atemptàssiu atemptàvem atemptàveu atemptés atemptéssem atemptésseu atemptéssim atemptéssiu atemptí bal bal (1) occ sept val v
attentare

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
attenzione
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
attentamente

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atenua atenuada atenuades atenuam atenuant atenuar atenuara atenuaran atenuarem atenuaren atenuares atenuareu atenuaria atenuarien atenuaries atenuarà atenuaràs atenuaré atenuaríem atenuaríeu atenuassen atenuasses atenuassin atenuassis atenuat atenuats atenuau atenuava atenuaven atenuaves atenue atenuem atenuen atenues atenuessen atenuesses atenuessin atenuessis atenueu atenuo atenuu atenuà atenuàrem atenuàreu atenuàs atenuàssem atenuàsseu atenuàssim atenuàssiu atenuàvem atenuàveu atenués atenuéssem atenuésseu atenuéssim atenuéssiu atenuí atenuï atenuïn atenuïs bal bal (1) occ sept val v
attenuare

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ adj masc
ateniese
Relatiu o pertanyent a Atenes.

atermenar /a.ter.meˈna/ /a.teɾ.meˈnaɾ/ /ə.tər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atermena atermenada atermenades atermenam atermenant atermenar atermenara atermenaran atermenarem atermenaren atermenares atermenareu atermenaria atermenarien atermenaries atermenarà atermenaràs atermenaré atermenaríem atermenaríeu atermenassen atermenasses atermenassin atermenassis atermenat atermenats atermenau atermenava atermenaven atermenaves atermene atermenem atermenen atermenes atermenessen atermenesses atermenessin atermenessis atermeneu atermeni atermenin atermenis atermeno atermenà atermenàrem atermenàreu atermenàs atermenàssem atermenàsseu atermenàssim atermenàssiu atermenàvem atermenàveu atermenés atermenéssem atermenésseu atermenéssim atermenéssiu atermení atermèn bal bal (1) occ sept val v
limitare

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
atterrare

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
atterraggio

atestar /a.tesˈta/ /a.tesˈtaɾ/ /ə.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atest atesta atestada atestades atestam atestant atestar atestara atestaran atestarem atestaren atestares atestareu atestaria atestarien atestaries atestarà atestaràs atestaré atestaríem atestaríeu atestassen atestasses atestassin atestassis atestat atestats atestau atestava atestaven atestaves ateste atestem atesten atestes atestessen atestesses atestessin atestessis atesteu atesti atestin atestis atesto atestà atestàrem atestàreu atestàs atestàssem atestàsseu atestàssim atestàssiu atestàvem atestàveu atestés atestéssem atestésseu atestéssim atestéssiu atestí bal bal (1) occ sept val v
attestare

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
ateo

atiador /a.ti.aˈðo/ /a.ti.aˈðoɾ/ adj
atizzatore
Que atia, que serveix per atiar.

atiador /a.ti.aˈðo/ /a.ti.aˈðoɾ/ n masc
attizzatoio
Barreta de ferro acabada en ganxo que s’empra per atiar el foc (d'una llar, d'un forn, etc.)

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atia atiada atiades atiam atiant atiar atiara atiaran atiarem atiaren atiares atiareu atiaria atiarien atiaries atiarà atiaràs atiaré atiaríem atiaríeu atiassen atiasses atiassin atiassis atiat atiats atiau atiava atiaven atiaves atie atiem atien aties atiessen atiesses atiessin atiessis atieu atii atio atià atiàrem atiàreu atiàs atiàssem atiàsseu atiàssim atiàssiu atiàvem atiàveu atiés atiéssem atiésseu atiéssim atiéssiu atií atiï atiïn atiïs bal bal (1) occ sept val v
accendere attizzare
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlante
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atlèticament /adˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /adˌɫɛ.ti.kaˈment/ /aɫˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈment/ adv
atleticamente

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atomitz atomitza atomitzada atomitzades atomitzam atomitzant atomitzar atomitzara atomitzaran atomitzarem atomitzaren atomitzares atomitzareu atomitzaria atomitzarien atomitzaries atomitzarà atomitzaràs atomitzaré atomitzaríem atomitzaríeu atomitzassen atomitzasses atomitzassin atomitzassis atomitzat atomitzats atomitzau atomitzava atomitzaven atomitzaves atomitze atomitzem atomitzen atomitzes atomitzessen atomitzesses atomitzessin atomitzessis atomitzeu atomitzi atomitzin atomitzis atomitzo atomitzà atomitzàrem atomitzàreu atomitzàs atomitzàssem atomitzàsseu atomitzàssim atomitzàssiu atomitzàvem atomitzàveu atomitzés atomitzéssem atomitzésseu atomitzéssim atomitzéssiu atomitzí bal bal (1) occ sept val v
atomizzare

atonia /a.toˈni.a/ /ə.toˈni.ə/ /ə.tuˈni.ə/ n fem
atonia

atordir /a.torˈði/ /a.toɾˈði/ /a.toɾˈðiɾ/ /ə.toɾˈði/ /ə.turˈði/ atordeix atordeixen atordeixes atordeixi atordeixin atordeixis atordeixo atordesc atordesqui atordesquin atordesquis atordia atordida atordides atordien atordies atordiguem atordigueu atordim atordint atordir atordira atordiran atordirem atordiren atordires atordireu atordiria atordirien atordiries atordirà atordiràs atordiré atordiríem atordiríeu atordisc atordisca atordisquen atordisques atordissen atordisses atordissin atordissis atordit atordits atordiu atordix atordixen atordixes atordixo atordí atordíem atordíeu atordírem atordíreu atordís atordíssem atordísseu atordíssim atordíssiu bal n-occ occ sept val v
stordire

atrabiliari /a.tɾa.bi.ɫiˈa.ɾi/ /ə.tɾə.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
atrabiliare

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
attraccare
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
rapinare
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atractivament /a.tɾakˌti.vaˈment/ /a.tɾakˌti.βaˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈment/ /ə.tɾəkˌti.βəˈmen/ adv
attrattivamente

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrap atrapa atrapada atrapades atrapam atrapant atrapar atrapara atraparan atraparem atraparen atrapares atrapareu atraparia atraparien atraparies atraparà atraparàs atraparé atraparíem atraparíeu atrapassen atrapasses atrapassin atrapassis atrapat atrapats atrapau atrapava atrapaven atrapaves atrape atrapem atrapen atrapes atrapessen atrapesses atrapessin atrapessis atrapeu atrapi atrapin atrapis atrapo atrapà atrapàrem atrapàreu atrapàs atrapàssem atrapàsseu atrapàssim atrapàssiu atrapàvem atrapàveu atrapés atrapéssem atrapésseu atrapéssim atrapéssiu atrapí bal bal (1) occ sept val v
acciuffare

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ atragueren atragueres atraguessen atraguesses atraguessin atraguessis atragué atraguérem atraguéreu atragués atraguéssem atraguésseu atraguéssim atraguéssiu atraguí atraiem atraient atraieu atrauran atraurem atraureu atrauria atraurien atrauries atraurà atrauràs atrauré atrauríem atrauríeu atrec atrega atreguem atreguen atregues atregueu atregui atreguin atreguis atreia atreien atreies atreim atreis atret atreta atretes atrets atreu atreuen atreure atreus atrèiem atrèieu bal v
attrarre

atribució /a.tɾi.βu.siˈo/ /ə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
attribuzione

atribuir /a.tɾi.buˈiɾ/ /a.tɾi.βuˈi/ /ə.tɾi.βuˈi/ atribueix atribueixen atribueixes atribueixi atribueixin atribueixis atribueixo atribuesc atribuesqui atribuesquin atribuesquis atribuint atribuir atribuiran atribuirem atribuireu atribuiria atribuirien atribuiries atribuirà atribuiràs atribuiré atribuiríem atribuiríeu atribuí atribuíem atribuíeu atribuírem atribuíreu atribuís atribuíssem atribuísseu atribuíssim atribuíssiu atribuïa atribuïda atribuïdes atribuïen atribuïes atribuïguem atribuïgueu atribuïm atribuïra atribuïren atribuïres atribuïsc atribuïsca atribuïsquen atribuïsques atribuïssen atribuïsses atribuïssin atribuïssis atribuït atribuïts atribuïu atribuïx atribuïxen atribuïxes atribuïxo bal n-occ occ sept val v
attribuire

atrinxerar /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾa/ /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrinxer atrinxera atrinxerada atrinxerades atrinxeram atrinxerant atrinxerar atrinxerara atrinxeraran atrinxerarem atrinxeraren atrinxerares atrinxerareu atrinxeraria atrinxerarien atrinxeraries atrinxerarà atrinxeraràs atrinxeraré atrinxeraríem atrinxeraríeu atrinxerassen atrinxerasses atrinxerassin atrinxerassis atrinxerat atrinxerats atrinxerau atrinxerava atrinxeraven atrinxeraves atrinxere atrinxerem atrinxeren atrinxeres atrinxeressen atrinxeresses atrinxeressin atrinxeressis atrinxereu atrinxeri atrinxerin atrinxeris atrinxero atrinxerà atrinxeràrem atrinxeràreu atrinxeràs atrinxeràssem atrinxeràsseu atrinxeràssim atrinxeràssiu atrinxeràvem atrinxeràveu atrinxerés atrinxeréssem atrinxerésseu atrinxeréssim atrinxeréssiu atrinxerí bal bal (1) occ sept val v
trincerare
Fortificar un lloc amb trinxeres.
trincerarsi
Les tropes, situar-se en trinxeres per defensar-se millor de l'escomesa de l'enemic.

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrofia atrofiada atrofiades atrofiam atrofiant atrofiar atrofiara atrofiaran atrofiarem atrofiaren atrofiares atrofiareu atrofiaria atrofiarien atrofiaries atrofiarà atrofiaràs atrofiaré atrofiaríem atrofiaríeu atrofiassen atrofiasses atrofiassin atrofiassis atrofiat atrofiats atrofiau atrofiava atrofiaven atrofiaves atrofie atrofiem atrofien atrofies atrofiessen atrofiesses atrofiessin atrofiessis atrofieu atrofii atrofio atrofià atrofiàrem atrofiàreu atrofiàs atrofiàssem atrofiàsseu atrofiàssim atrofiàssiu atrofiàvem atrofiàveu atrofiés atrofiéssem atrofiésseu atrofiéssim atrofiéssiu atrofií atrofiï atrofiïn atrofiïs bal bal (1) occ sept val v
atrofiare

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atropell atropella atropellada atropellades atropellam atropellant atropellar atropellara atropellaran atropellarem atropellaren atropellares atropellareu atropellaria atropellarien atropellaries atropellarà atropellaràs atropellaré atropellaríem atropellaríeu atropellassen atropellasses atropellassin atropellassis atropellat atropellats atropellau atropellava atropellaven atropellaves atropelle atropellem atropellen atropelles atropellessen atropellesses atropellessin atropellessis atropelleu atropelli atropellin atropellis atropello atropellà atropellàrem atropellàreu atropellàs atropellàssem atropellàsseu atropellàssim atropellàssiu atropellàvem atropellàveu atropellés atropelléssem atropellésseu atropelléssim atropelléssiu atropellí bal bal (1) occ sept val v
investire

atrotinar /a.tɾo.tiˈna/ /a.tɾo.tiˈnaɾ/ /ə.tɾo.tiˈna/ /ə.tɾu.tiˈna/ atrotina atrotinada atrotinades atrotinant atrotinar atrotinaran atrotinarem atrotinaren atrotinares atrotinareu atrotinaria atrotinarien atrotinaries atrotinarà atrotinaràs atrotinaré atrotinaríem atrotinaríeu atrotinat atrotinats atrotinava atrotinaven atrotinaves atrotinem atrotinen atrotines atrotinessen atrotinesses atrotinessin atrotinessis atrotineu atrotini atrotinin atrotinis atrotino atrotinà atrotinàrem atrotinàreu atrotinàvem atrotinàveu atrotinés atrotinéssem atrotinésseu atrotinéssim atrotinéssiu atrotiní sept v
rovinare

atroç /aˈtɾos/ adj
atroce

atroçment /aˌtɾɔzˈmen/ /aˌtɾɔzˈment/ /əˌtɾɔzˈmen/ /əˌtɾɔzˈment/ adv
atrocemente

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrofia

attrezzo /aˈtɾe.d͡zo/ /əˈtɾe.d͡zo/ n masc
attrezzo

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
intoppo

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
fermarsi
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
torchio
Ciri llarg i gruixut de figura quadrada i amb quatre blens.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
eccì

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
giaietto lustrino

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
zagaglia
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
caso

atzerola /a.d͡zeˈɾɔ.ɫa/ /a.d͡zeˈɾɔ.ɫɔ/ /ə.d͡zəˈɾɔ.ɫə/ n fem
lazzeruola
Fruit de l'atzeroler (Crataegus azarolus).

atzufar /a.d͡zuˈfa/ /a.d͡zuˈfaɾ/ /ə.d͡zuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atzuf atzufa atzufada atzufades atzufam atzufant atzufar atzufaran atzufarem atzufaren atzufares atzufareu atzufaria atzufarien atzufaries atzufarà atzufaràs atzufaré atzufaríem atzufaríeu atzufassen atzufasses atzufassin atzufassis atzufat atzufats atzufau atzufava atzufaven atzufaves atzufem atzufen atzufes atzufessin atzufessis atzufeu atzufi atzufin atzufis atzufà atzufàrem atzufàreu atzufàs atzufàssem atzufàsseu atzufàssim atzufàssiu atzufàvem atzufàveu atzufés atzuféssim atzuféssiu atzufí bal bal (1) v
azzuffare

atzur /əˈd͡zur/ n masc
azzurro

atònit /aˈtɔ.nit/ /əˈtɔ.nit/ atònita adj masc
sbalordito

audaçment /awˌðazˈmen/ /awˌðazˈment/ /əwˌðazˈmen/ /əwˌðazˈment/ adv
audacemente

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovisivo
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovisivo
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
aumento

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augment augmenta augmentada augmentades augmentam augmentant augmentar augmentara augmentaran augmentarem augmentaren augmentares augmentareu augmentaria augmentarien augmentaries augmentarà augmentaràs augmentaré augmentaríem augmentaríeu augmentassen augmentasses augmentassin augmentassis augmentat augmentats augmentau augmentava augmentaven augmentaves augmente augmentem augmenten augmentes augmentessen augmentesses augmentessin augmentessis augmenteu augmenti augmentin augmentis augmento augmentà augmentàrem augmentàreu augmentàs augmentàssem augmentàsseu augmentàssim augmentàssiu augmentàvem augmentàveu augmentés augmentéssem augmentésseu augmentéssim augmentéssiu augmentí bal bal (1) occ sept val v
aumentare

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
accrescitivo

augurar /aw.ɣuˈɾa/ /aw.ɣuˈɾaɾ/ /əw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augur augura augurada augurades auguram augurant augurar augurara auguraran augurarem auguraren augurares augurareu auguraria augurarien auguraries augurarà auguraràs auguraré auguraríem auguraríeu augurassen augurasses augurassin augurassis augurat augurats augurau augurava auguraven auguraves augure augurem auguren augures auguressen auguresses auguressin auguressis augureu auguri augurin auguris auguro augurà auguràrem auguràreu auguràs auguràssem auguràsseu auguràssim auguràssiu auguràvem auguràveu augurés auguréssem augurésseu auguréssim auguréssiu augurí bal bal (1) occ sept val v
augurare

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
augurio

augustament /awˌɣus.taˈmen/ /awˌɣus.taˈment/ /əwˌɣus.təˈmen/ /əwˌɣus.təˈment/ adv
augustamente

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
aurora

aurèola /awˈɾɛ.o.ɫa/ /əwˈɾɛ.o.ɫə/ /əwˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
aura

aurífic /awˈɾi.fik/ /əwˈɾi.fik/ adj masc
aurifero

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
auspicio

austerament /awsˌte.ɾaˈmen/ /awsˌte.ɾaˈment/ /əwsˌte.ɾəˈmen/ /əwsˌte.ɾəˈment/ adv
austeramente

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
austriaco
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
austriaco
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autentic autentica autenticada autenticades autenticam autenticant autenticar autenticara autenticaran autenticarem autenticaren autenticares autenticareu autenticaria autenticarien autenticaries autenticarà autenticaràs autenticaré autenticaríem autenticaríeu autenticassen autenticasses autenticassin autenticassis autenticat autenticats autenticau autenticava autenticaven autenticaves autentico autenticà autenticàrem autenticàreu autenticàs autenticàssem autenticàsseu autenticàssim autenticàssiu autenticàvem autenticàveu autentique autentiquem autentiquen autentiques autentiquessen autentiquesses autentiquessin autentiquessis autentiqueu autentiqui autentiquin autentiquis autentiqués autentiquéssem autentiquésseu autentiquéssim autentiquéssiu autentiquí bal bal (1) occ sept val v
autenticare

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
autenticità

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autistico
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autista
Afectat d'autisme.

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
autobus

autocompadir-se /ˌaw.to.kom.paˈðiɾ.se/ /ˌaw.to.kom.pəˈðiɾ.sə/ /ˌaw.tu.kum.pə.ðirˈsə/ /ˌaw.tu.kum.pəˈðir.sə/ autocompadeix autocompadeixen autocompadeixes autocompadeixi autocompadeixin autocompadeixis autocompadeixo autocompadesc autocompadesqui autocompadesquin autocompadesquis autocompadia autocompadida autocompadides autocompadien autocompadies autocompadiguem autocompadigueu autocompadim autocompadint autocompadir autocompadira autocompadiran autocompadirem autocompadiren autocompadires autocompadireu autocompadiria autocompadirien autocompadiries autocompadirà autocompadiràs autocompadiré autocompadiríem autocompadiríeu autocompadisc autocompadisca autocompadisquen autocompadisques autocompadissen autocompadisses autocompadissin autocompadissis autocompadit autocompadits autocompadiu autocompadix autocompadixen autocompadixes autocompadixo autocompadí autocompadíem autocompadíeu autocompadírem autocompadíreu autocompadís autocompadíssem autocompadísseu autocompadíssim autocompadíssiu bal n-occ occ sept val v
autocommiserare

autocràticament /aw.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /aw.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /əw.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /əw.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
autocraticamente

autofonia n fem
autofonia

autogestió /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈo/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈo/ n fem
autogestione

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ adj
autoimmune

autoimmunitari /ˌaw.to.im.mu.niˈta.ɾi/ /ˌaw.tu.im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
autoimmunitario

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg automatitz automatitza automatitzada automatitzades automatitzam automatitzant automatitzar automatitzara automatitzaran automatitzarem automatitzaren automatitzares automatitzareu automatitzaria automatitzarien automatitzaries automatitzarà automatitzaràs automatitzaré automatitzaríem automatitzaríeu automatitzassen automatitzasses automatitzassin automatitzassis automatitzat automatitzats automatitzau automatitzava automatitzaven automatitzaves automatitze automatitzem automatitzen automatitzes automatitzessen automatitzesses automatitzessin automatitzessis automatitzeu automatitzi automatitzin automatitzis automatitzo automatitzà automatitzàrem automatitzàreu automatitzàs automatitzàssem automatitzàsseu automatitzàssim automatitzàssiu automatitzàvem automatitzàveu automatitzés automatitzéssem automatitzésseu automatitzéssim automatitzéssiu automatitzí bal bal (1) occ sept val v
automatizzare

automedicar-se /ˌaw.to.me.ðiˈkaɾ.se/ /ˌaw.to.mə.ðiˈkaɾ.sə/ /ˌaw.tu.mə.ði.kərˈsə/ /ˌaw.tu.mə.ðiˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. automedic automedica automedicada automedicades automedicam automedicant automedicar automedicara automedicaran automedicarem automedicaren automedicares automedicareu automedicaria automedicarien automedicaries automedicarà automedicaràs automedicaré automedicaríem automedicaríeu automedicassen automedicasses automedicassin automedicassis automedicat automedicats automedicau automedicava automedicaven automedicaves automedico automedicà automedicàrem automedicàreu automedicàs automedicàssem automedicàsseu automedicàssim automedicàssiu automedicàvem automedicàveu automedique automediquem automediquen automediques automediquessen automediquesses automediquessin automediquessis automediqueu automediqui automediquin automediquis automediqués automediquéssem automediquésseu automediquéssim automediquéssiu automediquí bal bal (1) occ sept val v
autosomministrare

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automatico

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automaticamente

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomia

autonòmicament /aw.toˌnɔ.mi.kaˈmen/ /aw.toˌnɔ.mi.kaˈment/ /əw.toˌnɔ.mi.kəˈment/ /əw.tuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
autonomamente

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
autostrada

autoquarantena /ˌaw.to.kwa.ɾenˈte.na/ /ˌaw.to.kwə.ɾənˈtə.nə/ /ˌaw.tu.kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
autoquarantena

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
autore

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritario

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
autoritarismo

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
autorità

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
autorizzare

autoritàriament /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /əw.to.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /əw.tu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
autoritariamente

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
autentico

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ adv
autenticamente

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autocrate

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
autoctono

auxili /awkˈsi.ɫi/ /əwkˈsi.ɫi/ n masc
ausilio

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
assistente
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. auxilia auxiliada auxiliades auxiliam auxiliant auxiliar auxiliara auxiliaran auxiliarem auxiliaren auxiliares auxiliareu auxiliaria auxiliarien auxiliaries auxiliarà auxiliaràs auxiliaré auxiliaríem auxiliaríeu auxiliassen auxiliasses auxiliassin auxiliassis auxiliat auxiliats auxiliau auxiliava auxiliaven auxiliaves auxilie auxiliem auxilien auxilies auxiliessen auxiliesses auxiliessin auxiliessis auxilieu auxilii auxilio auxilià auxiliàrem auxiliàreu auxiliàs auxiliàssem auxiliàsseu auxiliàssim auxiliàssiu auxiliàvem auxiliàveu auxiliés auxiliéssem auxiliésseu auxiliéssim auxiliéssiu auxilií auxiliï auxiliïn auxiliïs bal bal (1) occ sept val v
soccorrere
Ajudar, socórrer, donar auxili.

avalar /a.vaˈɫaɾ/ /a.βaˈɫa/ /ə.vəˈɫa/ /ə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aval avala avalada avalades avalam avalant avalar avalara avalaran avalarem avalaren avalares avalareu avalaria avalarien avalaries avalarà avalaràs avalaré avalaríem avalaríeu avalassen avalasses avalassin avalassis avalat avalats avalau avalava avalaven avalaves avale avalem avalen avales avalessen avalesses avalessin avalessis avaleu avali avalin avalis avalo avalà avalàrem avalàreu avalàs avalàssem avalàsseu avalàssim avalàssiu avalàvem avalàveu avalés avaléssem avalésseu avaléssim avaléssiu avalí bal bal (1) occ sept val v
avallare

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
giù

avalot /a.vaˈɫɔt/ /a.βaˈɫɔt/ /ə.vəˈɫɔt/ /ə.βəˈɫɔt/ n masc
marmaglia

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalot avalota avalotada avalotades avalotam avalotant avalotar avalotara avalotaran avalotarem avalotaren avalotares avalotareu avalotaria avalotarien avalotaries avalotarà avalotaràs avalotaré avalotaríem avalotaríeu avalotassen avalotasses avalotassin avalotassis avalotat avalotats avalotau avalotava avalotaven avalotaves avalote avalotem avaloten avalotes avalotessen avalotesses avalotessin avalotessis avaloteu avaloti avalotin avalotis avaloto avalotà avalotàrem avalotàreu avalotàs avalotàssem avalotàsseu avalotàssim avalotàssiu avalotàvem avalotàveu avalotés avalotéssem avalotésseu avalotéssim avalotéssiu avalotí bal bal (1) occ sept val v
scatenarsi

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
valutazione

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
valutare
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ adv
avanti

avant la lettre adj
ante litteram

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
vantaggio
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.
(tennis) Fet d'haver guanyat un jugador el primer punt posterior a un iguals.

avantatjar /a.van.taˈd͡ʒaɾ/ /a.βan.taˈd͡ʒa/ /ə.vən.təˈd͡ʒa/ /ə.βən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avantatge avantatgem avantatgen avantatges avantatgessen avantatgesses avantatgessin avantatgessis avantatgeu avantatgi avantatgin avantatgis avantatgés avantatgéssem avantatgésseu avantatgéssim avantatgéssiu avantatgí avantatj avantatja avantatjada avantatjades avantatjam avantatjant avantatjar avantatjara avantatjaran avantatjarem avantatjaren avantatjares avantatjareu avantatjaria avantatjarien avantatjaries avantatjarà avantatjaràs avantatjaré avantatjaríem avantatjaríeu avantatjassen avantatjasses avantatjassin avantatjassis avantatjat avantatjats avantatjau avantatjava avantatjaven avantatjaves avantatjo avantatjà avantatjàrem avantatjàreu avantatjàs avantatjàssem avantatjàsseu avantatjàssim avantatjàssiu avantatjàvem avantatjàveu bal bal (1) occ sept val v
avvantaggiare

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
vantaggiosamente

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
avambraccio

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
avanguardia
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avanç /aˈvans/ /aˈβans/ /əˈvans/ n masc
avanzata

avançada /a.vanˈsa.ða/ /a.βanˈsa.ða/ /ə.vənˈsa.ðə/ /ə.βənˈsa.ðə/ n fem
avanguardia
Partida que marxa una certa distància més endavant, especialment una partida de soldats respecte al gros de l'exèrcit.

avançament /a.van.saˈment/ /a.βan.saˈment/ /ə.vən.səˈment/ /ə.βən.səˈmen/ n masc
anticipo

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
avaro

avarament /aˌva.ɾaˈment/ /aˌβa.ɾaˈmen/ /əˌva.ɾəˈmen/ /əˌva.ɾəˈment/ /əˌβa.ɾəˈmen/ adv
avaramente

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
guasto
Fallada mecànica.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avaria avariada avariades avariam avariant avariar avariara avariaran avariarem avariaren avariares avariareu avariaria avariarien avariaries avariarà avariaràs avariaré avariaríem avariaríeu avariassen avariasses avariassin avariassis avariat avariats avariau avariava avariaven avariaves avarie avariem avarien avaries avariessen avariesses avariessin avariessis avarieu avarii avario avarià avariàrem avariàreu avariàs avariàssem avariàsseu avariàssim avariàssiu avariàvem avariàveu avariés avariéssem avariésseu avariéssim avariéssiu avarií avariï avariïn avariïs bal bal (1) occ sept val v
avariare

avariciosament /a.va.ɾi.siˌo.zaˈment/ /a.βa.ɾi.siˌo.zaˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈment/ /ə.βə.ɾi.siˌo.zəˈmen/ adv
avaramente

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
avarizia

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
nocciola

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
abisso

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
avventura
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventurar /a.ven.tuˈɾaɾ/ /a.βen.tuˈɾa/ /ə.vən.tuˈɾa/ /ə.βən.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aventur aventura aventurada aventurades aventuram aventurant aventurar aventurara aventuraran aventurarem aventuraren aventurares aventurareu aventuraria aventurarien aventuraries aventurarà aventuraràs aventuraré aventuraríem aventuraríeu aventurassen aventurasses aventurassin aventurassis aventurat aventurats aventurau aventurava aventuraven aventuraves aventure aventurem aventuren aventures aventuressen aventuresses aventuressin aventuressis aventureu aventuri aventurin aventuris aventuro aventurà aventuràrem aventuràreu aventuràs aventuràssem aventuràsseu aventuràssim aventuràssiu aventuràvem aventuràveu aventurés aventuréssem aventurésseu aventuréssim aventuréssiu aventurí bal bal (1) occ sept val v
avventurare

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
progresso
Millora respecte d'una situació anterior.
risparmio
Quantitat estalviada.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ avergonyeix avergonyeixen avergonyeixes avergonyeixi avergonyeixin avergonyeixis avergonyeixo avergonyia avergonyida avergonyides avergonyien avergonyies avergonyim avergonyint avergonyir avergonyira avergonyiran avergonyirem avergonyiren avergonyires avergonyireu avergonyiria avergonyirien avergonyiries avergonyirà avergonyiràs avergonyiré avergonyiríem avergonyiríeu avergonyisc avergonyisca avergonyisquen avergonyisques avergonyissen avergonyisses avergonyissin avergonyissis avergonyit avergonyits avergonyiu avergonyix avergonyixen avergonyixes avergonyixo avergonyí avergonyíem avergonyíeu avergonyírem avergonyíreu avergonyís avergonyíssem avergonyísseu avergonyíssim avergonyíssiu n-occ occ sept val v
disonorare
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.
far vergognare
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
avversione
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
abete

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
nonno avolo
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
attempato
En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
aviazione

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
presto

aviciar /a.vi.siˈaɾ/ /a.βi.siˈa/ /ə.vi.siˈa/ /ə.βi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avicia aviciada aviciades aviciam aviciant aviciar aviciara aviciaran aviciarem aviciaren aviciares aviciareu aviciaria aviciarien aviciaries aviciarà aviciaràs aviciaré aviciaríem aviciaríeu aviciassen aviciasses aviciassin aviciassis aviciat aviciats aviciau aviciava aviciaven aviciaves avicie aviciem avicien avicies aviciessen aviciesses aviciessin aviciessis avicieu avicii avicio avicià aviciàrem aviciàreu aviciàs aviciàssem aviciàsseu aviciàssim aviciàssiu aviciàvem aviciàveu aviciés aviciéssem aviciésseu aviciéssim aviciéssiu avicií aviciï aviciïn aviciïs bal bal (1) occ sept val v
viziare

avinent /a.viˈnent/ /a.βiˈnen/ /ə.viˈnen/ /ə.viˈnent/ /ə.βiˈnen/ adj
accessibile
Afable, tractable, de bon avenir-se.
Accessible fàcilment, no apartat.

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
accordo
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avinençar-se /a.vi.nenˈsaɾ.se/ /a.βi.nenˈsaɾ.se/ /ə.vi.nən.səɾˈsə/ /ə.βi.nənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinence avinencem avinencen avinences avinencessen avinencesses avinencessin avinencessis avinenceu avinenci avinencin avinencis avinencés avinencéssem avinencésseu avinencéssim avinencéssiu avinencí avinenç avinença avinençada avinençades avinençam avinençant avinençar avinençara avinençaran avinençarem avinençaren avinençares avinençareu avinençaria avinençarien avinençaries avinençarà avinençaràs avinençaré avinençaríem avinençaríeu avinençassen avinençasses avinençassin avinençassis avinençat avinençats avinençau avinençava avinençaven avinençaves avinenço avinençà avinençàrem avinençàreu avinençàs avinençàssem avinençàsseu avinençàssim avinençàssiu avinençàvem avinençàveu bal bal (1) occ sept val v
concordare

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
pollame

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
antenati
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avisadament /a.viˌza.ðaˈment/ /a.βiˌza.ðaˈmen/ /ə.viˌza.ðəˈmen/ /ə.viˌza.ðəˈment/ /ə.βiˌza.ðəˈmen/ adv
avvisatamente

avisar /a.viˈzaɾ/ /a.βiˈza/ /ə.viˈza/ /ə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avisa avisada avisades avisam avisant avisar avisara avisaran avisarem avisaren avisares avisareu avisaria avisarien avisaries avisarà avisaràs avisaré avisaríem avisaríeu avisassen avisasses avisassin avisassis avisat avisats avisau avisava avisaven avisaves avise avisem avisen avises avisessen avisesses avisessin avisessis aviseu avisi avisin avisis aviso avisà avisàrem avisàreu avisàs avisàssem avisàsseu avisàssim avisàssiu avisàvem avisàveu avisés aviséssem avisésseu aviséssim aviséssiu avisí avís bal bal (1) occ sept val v
avvisare

avivar /a.viˈvaɾ/ /a.βiˈβa/ /ə.viˈva/ /ə.βiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aviu aviv aviva avivada avivades avivam avivant avivar avivara avivaran avivarem avivaren avivares avivareu avivaria avivarien avivaries avivarà avivaràs avivaré avivaríem avivaríeu avivassen avivasses avivassin avivassis avivat avivats avivau avivava avivaven avivaves avive avivem aviven avives avivessen avivesses avivessin avivessis aviveu avivi avivin avivis avivo avivà avivàrem avivàreu avivàs avivàssem avivàsseu avivàssim avivàssiu avivàvem avivàveu avivés avivéssem avivésseu avivéssim avivéssiu aviví bal bal (1) occ sept val v
ravvivare

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
aereo aeroplano

avocar /a.voˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avoc avoca avocada avocades avocam avocant avocar avocara avocaran avocarem avocaren avocares avocareu avocaria avocarien avocaries avocarà avocaràs avocaré avocaríem avocaríeu avocassen avocasses avocassin avocassis avocat avocats avocau avocava avocaven avocaves avoco avocà avocàrem avocàreu avocàs avocàssem avocàsseu avocàssim avocàssiu avocàvem avocàveu avoque avoquem avoquen avoques avoquessen avoquesses avoquessin avoquessis avoqueu avoqui avoquin avoquis avoqués avoquéssem avoquésseu avoquéssim avoquéssiu avoquí bal bal (1) occ sept val v
avocare

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
noia

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avort avorta avortada avortades avortam avortant avortar avortara avortaran avortarem avortaren avortares avortareu avortaria avortarien avortaries avortarà avortaràs avortaré avortaríem avortaríeu avortassen avortasses avortassin avortassis avortat avortats avortau avortava avortaven avortaves avorte avortem avorten avortes avortessen avortesses avortessin avortessis avorteu avorti avortin avortis avorto avortà avortàrem avortàreu avortàs avortàssem avortàsseu avortàssim avortàssiu avortàvem avortàveu avortés avortéssem avortésseu avortéssim avortéssiu avortí bal bal (1) occ sept val v
abortire

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
oggi
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avestico

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
avviso
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
axioma assioma

axiomàticament /ak.si.oˌma.ti.kaˈmen/ /ak.si.oˌma.ti.kaˈment/ /ək.si.oˌma.ti.kəˈment/ /ək.si.uˌma.ti.kəˈmen/ adv
assiomaticamente

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
assone

aïlladament /a.iˌʎa.ðaˈmen/ /a.iˌʎa.ðaˈment/ /ə.iˌʎa.ðəˈmen/ /ə.iˌʎa.ðəˈment/ adv
isolatamente

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
isolante

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
isolare

aïrar /a.iˈɾa/ /a.iˈɾaɾ/ /ə.iˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïr aïra aïrada aïrades aïram aïrant aïrar aïrara aïraran aïrarem aïraren aïrares aïrareu aïraria aïrarien aïraries aïrarà aïraràs aïraré aïraríem aïraríeu aïrassen aïrasses aïrassin aïrassis aïrat aïrats aïrau aïrava aïraven aïraves aïre aïrem aïren aïres aïressen aïresses aïressin aïressis aïreu aïri aïrin aïris aïro aïrà aïràrem aïràreu aïràs aïràssem aïràsseu aïràssim aïràssiu aïràvem aïràveu aïrés aïréssem aïrésseu aïréssim aïréssiu aïrí bal bal (1) occ sept val v
arrabbiare

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aortico

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
sciocco

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
merluzzo baccalà

bacciforme /bak.siˈfoɾ.me/ /bək.siˈfor.mə/ adj
bacciforme

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
bacillo

bacil·liforme /ba.si.ɫiˈfoɾ.me/ /ba.siɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /bə.si.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
bacilliforme

bacina /baˈsi.na/ /bəˈsi.nə/ n fem
bacile

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
batterio

bacteriostàtic /bak.te.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.usˈta.tik/ adj masc
batteriostatico

bací /baˈsi/ /bəˈsi/ n masc
catinella tinozza
gibrella que usaven els barbers per remullar la barba
cantero
orinal
(antigament) bacina

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
maiale
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
sbadiglio
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
sbadigliare

badia /baˈði.a/ n fem
baia golfo

badina /baˈði.na/ /bəˈði.nə/ n fem
pozza

badomeries /ba.ðo.meˈɾi.es/ /bə.ðo.məˈɾi.əs/ /bə.ðu.məˈɾi.əs/ n fem
bufala
Notícies falses, faules.

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ n masc
bafut

baga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ n fem
piegatelli vincolo
Part de la llaçada que comprèn la doblada que es deixa del nus en amunt sense acabar de passar el cap, per desfer la lligadura fàcilment en tirar aquest.
chiodo piegatelli vite
Anella de ferro o d'altre metall, que acostuma a tenir una espiga per clavar-se en paratge dur, com aquelles per dins de les quals entra el forrellat.
suatto
Corretja que s'entortolliga en la fletxa o en el dard per tirar-lo amb més fúria.
vite
Anella que assegura l'espigó de l'arada.

bagot /baˈɣɔt/ /bəˈɣɔt/ n masc
raspollo

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ n masc
baule

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
baionetta

baix /ˈbajʃ/ adj masc
basso
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
basso
A poca altura.

baix elèctric n masc
basso elettrico basso

baix relleu n masc
bassorelievo bassorilievo

baixament adv
bassamente

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
scaricare
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixest /bajˈʃest/ /baˈʃest/ /bəˈʃest/ n masc
avvallamento

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
baschiro baškiro
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
baschiro baškiro
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bajanada /ba.d͡ʒaˈna.ða/ /ba.ʒaˈna.ða/ /bə.ʒəˈna.ðə/ n fem
coglionata

bajoca /baˈd͡ʒɔ.ka/ /baˈd͡ʒɔ.kɔ/ /baˈʒɔ.ka/ /bəˈʒɔ.kə/ n fem
baccello
Tavella de llegums com la mongeta, la fava o el pèsol.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ n masc
baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ n masc
bakoko

bala /ˈba.ɫa/ n fem
pacco balla
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
pallottola balla
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
ballata

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
oleandro

baladrejar /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫa.ðɾeˈʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) baladrege baladregem baladregen baladreges baladregessen baladregesses baladregessin baladregessis baladregeu baladregi baladregin baladregis baladregés baladregéssem baladregésseu baladregéssim baladregéssiu baladregí baladreig baladreja baladrejada baladrejades baladrejam baladrejant baladrejar baladrejara baladrejaran baladrejarem baladrejaren baladrejares baladrejareu baladrejaria baladrejarien baladrejaries baladrejarà baladrejaràs baladrejaré baladrejaríem baladrejaríeu baladrejassen baladrejasses baladrejassin baladrejassis baladrejat baladrejats baladrejau baladrejava baladrejaven baladrejaves baladrejo baladrejà baladrejàrem baladrejàreu baladrejàs baladrejàssem baladrejàsseu baladrejàssim baladrejàssiu baladrejàvem baladrejàveu occ sept val v
vociferare
Cridar de forma esvalotada.

baladrer /ba.ɫaˈðɾe/ /ba.ɫaˈðɾeɾ/ /bə.ɫəˈðɾe/ adj masc
vociferante
Que baladreja, que crida o parla molt fort; cridaner.

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaica balalaika

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balancege balancegem balancegen balanceges balancegessen balancegesses balancegessin balancegessis balancegeu balancegi balancegin balancegis balancegés balancegéssem balancegésseu balancegéssim balancegéssiu balancegí balanceig balanceja balancejada balancejades balancejam balancejant balancejar balancejara balancejaran balancejarem balancejaren balancejares balancejareu balancejaria balancejarien balancejaries balancejarà balancejaràs balancejaré balancejaríem balancejaríeu balancejassen balancejasses balancejassin balancejassis balancejat balancejats balancejau balancejava balancejaven balancejaves balancejo balancejà balancejàrem balancejàreu balancejàs balancejàssem balancejàsseu balancejàssim balancejàssiu balancejàvem balancejàveu occ sept val v
oscillare

balancí /ba.ɫanˈsi/ /bə.ɫənˈsi/ n masc
bilancino
Fusta que s'entravessa al capdavall de la tisora dels carros a on entra la llança, també anomenat balancí gros.
bilanciere
Barra llarga que porten a les mans els funàmbuls per a fer de contrapès.
torchio
En les cases de moneda, la màquina o volant de segellar-les.

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
dondolio
Moviment d'oscil·lació.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
bilancia
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n neut
Bilancia
Persona del signe zodiacal de Balança.

balança comercial n fem
bilancia commerciale

balcó /baɫˈko/ n masc
balcone

baldaquí /baɫ.daˈki/ /bəɫ.dəˈki/ n masc
baldacchino

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
balena
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ adj masc
baleniero
Relatiu a la balena i a la captura de cetacis.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
baleniere baleniera
Pescador de balenes.
baleniera
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ n masc
ballo

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
ballare

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
balestra
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ n masc
balneri

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
beluci

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balistico

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balistica

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
pallone
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
bambara
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambù

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ n masc
bamoun

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banale

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banalitz banalitza banalitzada banalitzades banalitzam banalitzant banalitzar banalitzara banalitzaran banalitzarem banalitzaren banalitzares banalitzareu banalitzaria banalitzarien banalitzaries banalitzarà banalitzaràs banalitzaré banalitzaríem banalitzaríeu banalitzassen banalitzasses banalitzassin banalitzassis banalitzat banalitzats banalitzau banalitzava banalitzaven banalitzaves banalitze banalitzem banalitzen banalitzes banalitzessen banalitzesses banalitzessin banalitzessis banalitzeu banalitzi banalitzin banalitzis banalitzo banalitzà banalitzàrem banalitzàreu banalitzàs banalitzàssem banalitzàsseu banalitzàssim banalitzàssiu banalitzàvem banalitzàveu banalitzés banalitzéssem banalitzésseu banalitzéssim banalitzéssiu banalitzí occ sept val v
banalizare banalizzare

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ adv
banalmente

banana /baˈna.na/ n fem
banana

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
panca banco
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
banca
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banca /ˈbaŋ.ka/ /ˈbaŋ.kə/ n fem
banchina
Seient de fusta sense respatller i a manera de tauleta baixa.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
bandiera
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
Causa.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
palina
Pal per a assenyalar punts d’un terreny.

bandúrria /banˈdu.ri.a/ n fem
bandurria

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
banchetto

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
pachina

bany n masc
bagno
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
bagnomaria

banya /ˈba.ɲa/ n fem
corno
Apèndix ossi d'alguns animals.
bozzo
(col·loquial) Contusió en el front.

banyador /ba.ɲaˈðo/ /ba.ɲaˈðoɾ/ /bə.ɲəˈðo/ n masc
costume da bagno

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bany banya banyada banyades banyam banyant banyar banyara banyaran banyarem banyaren banyares banyareu banyaria banyarien banyaries banyarà banyaràs banyaré banyaríem banyaríeu banyassen banyasses banyassin banyassis banyat banyats banyau banyava banyaven banyaves banye banyem banyen banyes banyessen banyesses banyessin banyessis banyeu banyi banyin banyis banyo banyà banyàrem banyàreu banyàs banyàssem banyàsseu banyàssim banyàssiu banyàvem banyàveu banyés banyéssem banyésseu banyéssim banyéssiu banyí occ sept val v
bagnare

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
vasca de bagno vasca da bagno

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
cornuto
Que té banyes.
Que té el company sentimental infidel.

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
battesimo
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
battesimo del fuoco

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
bachelite

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
lite litigio
Acte de barallar-se.
mazzo
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
litigare
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
litigare

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
corrimano

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
economico a buon mercato
De poc preu.

baratar /ba.ɾaˈta/ /ba.ɾaˈtaɾ/ /bə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barat barata baratada baratades baratam baratant baratar baratara barataran baratarem barataren baratares baratareu barataria baratarien barataries baratarà barataràs barataré barataríem barataríeu baratassen baratasses baratassin baratassis baratat baratats baratau baratava barataven barataves barate baratem baraten barates baratessen baratesses baratessin baratessis barateu barati baratin baratis barato baratà baratàrem baratàreu baratàs baratàssem baratàsseu baratàssim baratàssiu baratàvem baratàveu baratés baratéssem baratésseu baratéssim baratéssiu baratí occ sept val v
scambiare

barb /ˈbarp/ n masc
comedone
Petita massa blanquinosa de substància sebàcia, amb la punta negra, erupció cutània comuna de l'acne.
barbo barbio
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barb caní n masc
cagnetta

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
barba
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
barbiglio barba
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
gronda
Part de la teulada que surt més que la paret per desviar-ne l'aigua.
falsabraca
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarismo
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barbiere

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
mento
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
chiacchiera

barbotejar /bar.βo.teˈʒa/ /baɾ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βo.teˈd͡ʒa/ /bər.bu.təˈʒa/ /bəɾ.bo.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barbotege barbotegem barbotegen barboteges barbotegessen barbotegesses barbotegessin barbotegessis barbotegeu barbotegi barbotegin barbotegis barbotegés barbotegéssem barbotegésseu barbotegéssim barbotegéssiu barbotegí barboteja barbotejada barbotejades barbotejant barbotejar barbotejara barbotejaran barbotejarem barbotejaren barbotejares barbotejareu barbotejaria barbotejarien barbotejaries barbotejarà barbotejaràs barbotejaré barbotejaríem barbotejaríeu barbotejassen barbotejasses barbotejat barbotejats barbotejava barbotejaven barbotejaves barbotejo barbotejà barbotejàrem barbotejàreu barbotejàssem barbotejàsseu barbotejàvem barbotejàveu occ sept val val (1) v
balbettare

barbàricament /barˌβa.ɾi.kaˈmen/ /baɾˌba.ɾi.kaˈment/ /baɾˌβa.ɾi.kaˈmen/ /bərˌba.ɾi.kəˈmen/ /bəɾˌba.ɾi.kəˈment/ adv
barbaricamente

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
barca
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barcella /baɾˈse.ʎa/ /bərˈse.ʎə/ n fem
vaso

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
barcellonese
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
barcellonese
Originari de Barcelona.

bardissa /baɾˈði.sa/ /bərˈdi.sə/ n fem
macchia
Lloc ple o poblat d'esbarzers.
siepe
Tanca feta d'esbarzers, branques o abriülls per privar que hom entri en un camp, hort, etc.

bari n masc
bario

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
barione

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
accappatoio

barquejar /bar.keˈʒa/ /baɾ.keˈd͡ʒa/ /baɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /bər.kəˈʒa/ /bəɾ.kəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barquege barquegem barquegen barqueges barquegessen barquegesses barquegessin barquegessis barquegeu barquegi barquegin barquegis barquegés barquegéssem barquegésseu barquegéssim barquegéssiu barquegí barqueig barqueja barquejada barquejades barquejam barquejant barquejar barquejara barquejaran barquejarem barquejaren barquejares barquejareu barquejaria barquejarien barquejaries barquejarà barquejaràs barquejaré barquejaríem barquejaríeu barquejassen barquejasses barquejassin barquejassis barquejat barquejats barquejau barquejava barquejaven barquejaves barquejo barquejà barquejàrem barquejàreu barquejàs barquejàssem barquejàsseu barquejàssim barquejàssiu barquejàvem barquejàveu occ sept val v
traghettare

barraca /baˈra.ka/ n fem
baracca
Cabana rústica per a resguardar-s’hi transitòriament.
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg barr barra barrada barrades barrant barrar barrara barraran barrarem barraren barrares barrareu barraria barrarien barraries barrarà barraràs barraré barraríem barraríeu barrassen barrasses barrat barrats barrau barrava barraven barraves barre barrem barren barres barressen barresses barressin barressis barreu barri barrin barris barro barrà barràrem barràreu barràssem barràsseu barràvem barràveu barrés barréssem barrésseu barréssim barréssiu barrí occ sept val val (1) v
sbarrare
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.
Posar obstacles per tancar el pas.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
soda
Planta herbàcia anual de la família de les quenopodiàcies, de fulles llargues carnoses, que es fa en sòls salins i es cultiva per la seva cendra (Salsola soda).
posatoio
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
barriera

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
cappello
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
quartiere
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barricata

barrina /baˈri.na/ /bəˈri.nə/ n fem
succhio
Eina que consisteix en un ferro més o menys llarg i gruixut, el qual té al cap una maneta de fusta encreuada i en l'altre unes rosques, que serveix per a foradar fusta.
Barra de ferro amb tall a la punta que serveix per a foradar les roques que s'han de voler amb pólvora.

barrinar /ba.riˈna/ /ba.riˈnaɾ/ /bə.riˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barrina barrinada barrinades barrinam barrinant barrinar barrinara barrinaran barrinarem barrinaren barrinares barrinareu barrinaria barrinarien barrinaries barrinarà barrinaràs barrinaré barrinaríem barrinaríeu barrinassen barrinasses barrinassin barrinassis barrinat barrinats barrinau barrinava barrinaven barrinaves barrine barrinem barrinen barrines barrinessen barrinesses barrinessin barrinessis barrineu barrini barrinin barrinis barrino barrinà barrinàrem barrinàreu barrinàs barrinàssem barrinàsseu barrinàssim barrinàssiu barrinàvem barrinàveu barrinés barrinéssem barrinésseu barrinéssim barrinéssiu barriní barrín occ sept val v
verrinare
Foradar amb barrina.

barrocament /baˌrɔ.kaˈmen/ /baˌrɔ.kaˈment/ /bəˌrɔ.kəˈmen/ /bəˌrɔ.kəˈment/ adv
baroccamente

barroer /ba.roˈe/ /ba.roˈeɾ/ /bə.roˈe/ /bə.ruˈe/ adj masc
grossolano

barroerament /ba.roˌe.ɾaˈmen/ /ba.roˌe.ɾaˈment/ /bə.roˌe.ɾəˈment/ /bə.ruˌe.ɾəˈmen/ adv
abborracciatamente

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barruf barrufa barrufada barrufades barrufam barrufant barrufar barrufara barrufaran barrufarem barrufaren barrufares barrufareu barrufaria barrufarien barrufaries barrufarà barrufaràs barrufaré barrufaríem barrufaríeu barrufassen barrufasses barrufassin barrufassis barrufat barrufats barrufau barrufava barrufaven barrufaves barrufe barrufem barrufen barrufes barrufessen barrufesses barrufessin barrufessis barrufeu barrufi barrufin barrufis barrufo barrufà barrufàrem barrufàreu barrufàs barrufàssem barrufàsseu barrufàssim barrufàssiu barrufàvem barrufàveu barrufés barruféssem barrufésseu barruféssim barruféssiu barrufí occ sept val v
puffare

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
puffo
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

barutellar /ba.ɾu.teˈʎa/ /ba.ɾu.teˈʎaɾ/ /bə.ɾu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barutell barutella barutellada barutellades barutellam barutellant barutellar barutellara barutellaran barutellarem barutellaren barutellares barutellareu barutellaria barutellarien barutellaries barutellarà barutellaràs barutellaré barutellaríem barutellaríeu barutellassen barutellasses barutellassin barutellassis barutellat barutellats barutellau barutellava barutellaven barutellaves barutelle barutellem barutellen barutelles barutellessen barutellesses barutellessin barutellessis barutelleu barutelli barutellin barutellis barutello barutellà barutellàrem barutellàreu barutellàs barutellàssem barutellàsseu barutellàssim barutellàssiu barutellàvem barutellàveu barutellés barutelléssem barutellésseu barutelléssim barutelléssiu barutellí occ sept val v
burattare

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
baritono

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometro

basal /baˈzaɫ/ /bəˈzaɫ/ adj
basale
Dit de zona inferior o de menys altitud d'un objecte o òrgan.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
bazar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bas basa basada basades basam basant basar basara basaran basarem basaren basares basareu basaria basarien basaries basarà basaràs basaré basaríem basaríeu basassen basasses basassin basassis basat basats basau basava basaven basaves base basem basen bases basessen basesses basessin basessis baseu basi basin basis baso basà basàrem basàreu basàs basàssem basàsseu basàssim basàssiu basàvem basàveu basés baséssem basésseu baséssim baséssiu basí occ sept val v
basare
Assentar sobre una base.

basc n masc
basco
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
principio
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
base
Recinte militar.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.

basificar /ba.zi.fiˈka/ /ba.zi.fiˈkaɾ/ /bə.zi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) basific basifica basificada basificades basificam basificant basificar basificara basificaran basificarem basificaren basificares basificareu basificaria basificarien basificaries basificarà basificaràs basificaré basificaríem basificaríeu basificassen basificasses basificassin basificassis basificat basificats basificau basificava basificaven basificaves basifico basificà basificàrem basificàreu basificàs basificàssem basificàsseu basificàssim basificàssiu basificàvem basificàveu basifique basifiquem basifiquen basifiques basifiquessen basifiquesses basifiquessin basifiquessis basifiqueu basifiqui basifiquin basifiquis basifiqués basifiquéssem basifiquésseu basifiquéssim basifiquéssiu basifiquí occ sept val v
basificare

basilecte /ba.ziˈɫɛk.te/ /bə.ziˈɫɛk.tə/ n masc
basiletto

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
pallacanestro

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
pozzanghera
Capa de líquid vessat al terra.

bassetja /baˈse.d͡ʒa/ /bəˈsə.d͡ʒə/ /bəˈsɛ.d͡ʒə/ n fem
frombola

bastant /basˈtan/ /basˈtant/ /bəsˈtan/ /bəsˈtant/ adv
abbastanza

bastantment /basˌtamˈmen/ /basˌtamˈment/ /bəsˌtamˈmen/ /bəsˌtamˈment/ adv
bastantemente

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bast basta bastada bastades bastam bastant bastar bastara bastaran bastarem bastaren bastares bastareu bastaria bastarien bastaries bastarà bastaràs bastaré bastaríem bastaríeu bastassen bastasses bastassin bastassis bastat bastats bastau bastava bastaven bastaves baste bastem basten bastes bastessen bastesses bastessin bastessis basteu basti bastin bastis basto bastà bastàrem bastàreu bastàs bastàssem bastàsseu bastàssim bastàssiu bastàvem bastàveu bastés bastéssem bastésseu bastéssim bastéssiu bastí occ sept val v
bastare

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bastardo
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
impalcatura ponteggio

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bastonege bastonegem bastonegen bastoneges bastonegessen bastonegesses bastonegessin bastonegessis bastonegeu bastonegi bastonegin bastonegis bastonegés bastonegéssem bastonegésseu bastonegéssim bastonegéssiu bastonegí bastoneig bastoneja bastonejada bastonejades bastonejam bastonejant bastonejar bastonejara bastonejaran bastonejarem bastonejaren bastonejares bastonejareu bastonejaria bastonejarien bastonejaries bastonejarà bastonejaràs bastonejaré bastonejaríem bastonejaríeu bastonejassen bastonejasses bastonejassin bastonejassis bastonejat bastonejats bastonejau bastonejava bastonejaven bastonejaves bastonejo bastonejà bastonejàrem bastonejàreu bastonejàs bastonejàssem bastonejàsseu bastonejàssim bastonejàssiu bastonejàvem bastonejàveu occ sept val v
bastonare

bastonet /bas.toˈnet/ /bəs.tuˈnɛt/ n masc
bastoncello

bastons /basˈtons/ /bəsˈtons/ n masc
claves
Instrument idiòfon de percussió d'origen afrocubà format per dos bastons, generalment de fusta, d'uns 20 cm de longitud i 2,5 cm de diàmetre, que es fan picar l'un contra l'altre.

bastó /basˈto/ n masc
bastone
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basilica

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
batacchio
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
battaglia
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) batall batalla batallada batallades batallam batallant batallar batallara batallaran batallarem batallaren batallares batallareu batallaria batallarien batallaries batallarà batallaràs batallaré batallaríem batallaríeu batallassen batallasses batallassin batallassis batallat batallats batallau batallava batallaven batallaves batalle batallem batallen batalles batallessen batallesses batallessin batallessis batalleu batalli batallin batallis batallo batallà batallàrem batallàreu batallàs batallàssem batallàsseu batallàssim batallàssiu batallàvem batallàveu batallés batalléssem batallésseu batalléssim batalléssiu batallí occ sept val v
battagliare
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batallola /ba.taˈʎɔ.ɫa/ /ba.taˈʎɔ.ɫɔ/ /bə.təˈjɔ.ɫə/ /bə.təˈʎɔ.ɫə/ n fem
battagliola

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
battaglione

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
frullatore
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

batejar /ba.teˈd͡ʒa/ /ba.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.teˈʒa/ /bə.təˈd͡ʒa/ /bə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batege bategem bategen bateges bategessen bategesses bategessin bategessis bategeu bategi bategin bategis bategés bategéssem bategésseu bategéssim bategéssiu bategí bateja batejada batejades batejant batejar batejara batejaran batejarem batejaren batejares batejareu batejaria batejarien batejaries batejarà batejaràs batejaré batejaríem batejaríeu batejassen batejasses batejat batejats batejava batejaven batejaves batejo batejà batejàrem batejàreu batejàssem batejàsseu batejàvem batejàveu occ sept val val (1) v
battezzare

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
batteria
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n neut
batterista
Músic que toca la bateria.

batollar /ba.toˈʎa/ /ba.toˈʎaɾ/ /bə.toˈʎa/ /bə.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batolla batollada batollades batollant batollar batollara batollaran batollarem batollaren batollares batollareu batollaria batollarien batollaries batollarà batollaràs batollaré batollaríem batollaríeu batollassen batollasses batollat batollats batollava batollaven batollaves batolle batollem batollen batolles batollessen batollesses batollessin batollessis batolleu batolli batollin batollis batollo batollà batollàrem batollàreu batollàssem batollàsseu batollàvem batollàveu batollés batolléssem batollésseu batolléssim batolléssiu batollí occ sept val val (1) v
abbacchiare

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
battere
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
azzuffarsi batter
debatre
palpitare
Moure's amb violència i acceleració alguna de les parts interiors del cos d'un animal, com el cor o una artèria.
martellare batter
Donar cops amb el martell al ferro.
vincere
vèncer
batter
(antigament) rebatre.
(pronominal) Combatre, barallar.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
bachetta

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bavarese
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
bavarese
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bavege bavegem bavegen baveges bavegessen bavegesses bavegessin bavegessis bavegeu bavegi bavegin bavegis bavegés bavegéssem bavegésseu bavegéssim bavegéssiu bavegí baveig baveja bavejada bavejades bavejam bavejant bavejar bavejara bavejaran bavejarem bavejaren bavejares bavejareu bavejaria bavejarien bavejaries bavejarà bavejaràs bavejaré bavejaríem bavejaríeu bavejassen bavejasses bavejassin bavejassis bavejat bavejats bavejau bavejava bavejaven bavejaves bavejo bavejà bavejàrem bavejàreu bavejàs bavejàssem bavejàsseu bavejàssim bavejàssiu bavejàvem bavejàveu occ sept val v
bavare sbavare
Treure bava, fer baves.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ n fem
bavosa
Peix de diverses espècies de la família dels blènnids, de mida petita i amb mucositat en la pell (Blennius spp.)

be /ˈbɛ/ n fem
bi
Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) beatific beatifica beatificada beatificades beatificam beatificant beatificar beatificara beatificaran beatificarem beatificaren beatificares beatificareu beatificaria beatificarien beatificaries beatificarà beatificaràs beatificaré beatificaríem beatificaríeu beatificassen beatificasses beatificassin beatificassis beatificat beatificats beatificau beatificava beatificaven beatificaves beatifico beatificà beatificàrem beatificàreu beatificàs beatificàssem beatificàsseu beatificàssim beatificàssiu beatificàvem beatificàveu beatifique beatifiquem beatifiquen beatifiques beatifiquessen beatifiquesses beatifiquessin beatifiquessis beatifiqueu beatifiqui beatifiquin beatifiquis beatifiqués beatifiquéssem beatifiquésseu beatifiquéssim beatifiquéssiu beatifiquí occ sept val v
beatificare

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
becco rostro
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
betulla
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

bee Interjection
beè

beee Interjection
beè

befar /beˈfa/ /beˈfaɾ/ /bəˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bef befa befada befades befam befant befar befara befaran befarem befaren befares befareu befaria befarien befaries befarà befaràs befaré befaríem befaríeu befassen befasses befassin befassis befat befats befau befava befaven befaves befe befem befen befes befessen befesses befessin befessis befeu befi befin befis befo befà befàrem befàreu befàs befàssem befàsseu befàssim befàssiu befàvem befàveu befés beféssem befésseu beféssim beféssiu befí occ sept val v
beffare

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
bibita bevanda
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
guaina fodero
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.
guaina
(anatomia) Estructura que cobreix un òrgan.

beix /ˈbeʃ/ adj
beige

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
besciamella

bel /ˈbɛɫ/ n masc
belato
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bel bela belada belades belam belant belar belara belaran belarem belaren belares belareu belaria belarien belaries belarà belaràs belaré belaríem belaríeu belassen belasses belassin belassis belat belats belau belava belaven belaves bele belem belen beles belessen belesses belessin belessis beleu beli belin belis belo belà belàrem belàreu belàs belàssem belàsseu belàssim belàssiu belàvem belàveu belés beléssem belésseu beléssim beléssiu belí occ sept val v
belare
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
bielorusso
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
bielorusso
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belitre /beˈɫi.tɾe/ /bəˈɫi.tɾə/ n masc
???????

bell bella adj masc
bello
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ adv
bellamente

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
bellezza

bellugadís /be.ʎu.ɣaˈðis/ /bə.ʎu.ɣəˈðis/ adj masc
traballante

bellugar /be.ʎuˈɣa/ /be.ʎuˈɣaɾ/ /bə.ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bellug belluga bellugada bellugades bellugam bellugant bellugar bellugara bellugaran bellugarem bellugaren bellugares bellugareu bellugaria bellugarien bellugaries bellugarà bellugaràs bellugaré bellugaríem bellugaríeu bellugassen bellugasses bellugassin bellugassis bellugat bellugats bellugau bellugava bellugaven bellugaves bellugo bellugue belluguem belluguen bellugues belluguessen belluguesses belluguessin belluguessis bellugueu bellugui belluguin belluguis bellugués belluguéssem belluguésseu belluguéssim belluguéssiu belluguí bellugà bellugàrem bellugàreu bellugàs bellugàssem bellugàsseu bellugàssim bellugàssiu bellugàvem bellugàveu occ sept val v
agitare

bel·licosament /be.ɫiˌko.zaˈmen/ /beɫ.ɫiˌko.zaˈmen/ /beɫ.ɫiˌko.zaˈment/ /bə.ɫiˌko.zəˈmen/ /bəɫ.ɫiˌko.zəˈmen/ /bəɫ.ɫiˌko.zəˈment/ adv
bellicosamente

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
bemolle

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
fasciatura

benauradament /be.nawˌɾa.ðaˈmen/ /be.nawˌɾa.ðaˈment/ /bə.nəwˌɾa.ðəˈmen/ /bə.nəwˌɾa.ðəˈment/ adv
benauguratamente
D'una manera benaurada.

benaventuradament /ˌbe.na.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /ˌbe.na.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /ˌbe.nə.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /ˌbe.nə.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ /ˌbe.nə.βən.tuˌɾa.ðəˈmen/ adv
benauguratamente

benaventurosament /ˌbe.na.ven.tuˌɾo.zaˈment/ /ˌbe.na.βen.tuˌɾo.zaˈmen/ /ˌbe.nə.vən.tuˌɾo.zəˈmen/ /ˌbe.nə.vən.tuˌɾo.zəˈment/ /ˌbe.nə.βən.tuˌɾo.zəˈmen/ adv
benavventurosamente

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
beneficio

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) beneficia beneficiada beneficiades beneficiam beneficiant beneficiar beneficiara beneficiaran beneficiarem beneficiaren beneficiares beneficiareu beneficiaria beneficiarien beneficiaries beneficiarà beneficiaràs beneficiaré beneficiaríem beneficiaríeu beneficiassen beneficiasses beneficiassin beneficiassis beneficiat beneficiats beneficiau beneficiava beneficiaven beneficiaves beneficie beneficiem beneficien beneficies beneficiessen beneficiesses beneficiessin beneficiessis beneficieu beneficii beneficio beneficià beneficiàrem beneficiàreu beneficiàs beneficiàssem beneficiàsseu beneficiàssim beneficiàssiu beneficiàvem beneficiàveu beneficiés beneficiéssem beneficiésseu beneficiéssim beneficiéssiu beneficií beneficiï beneficiïn beneficiïs occ sept val v
beneficiare

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ bal beneeix beneeixen beneeixes beneeixi beneeixin beneeixis beneeixo beneesc beneesqui beneesquin beneesquis beneint beneir beneiran beneirem beneireu beneiria beneirien beneiries beneirà beneiràs beneiré beneiríem beneiríeu beneí beneíem beneíeu beneírem beneíreu beneís beneíssem beneísseu beneíssim beneíssiu beneïa beneïda beneïdes beneïen beneïes beneïguem beneïgueu beneïm beneïra beneïren beneïres beneïsc beneïsca beneïsquen beneïsques beneïssen beneïsses beneïssin beneïssis beneït beneïts beneïu beneïx beneïxen beneïxes beneïxo n-occ occ sept val v
benedire

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
stolto
Persona de poca intel·ligència.

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
benessere
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalina /beŋ.gaˈli.na/ /bəŋ.gəˈɫi.nə/ n fem
bengalina
Teixit de seda i estam originari de Bengala.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
bengalese
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bengalese
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
bengali bengalese
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benignament /beˌniŋ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈment/ /bəˌniŋ.nəˈmen/ /bəˌniŋ.nəˈment/ adv
benignamente

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
benvenuto
Ben acollit

benvist /ˌbemˈbist/ /ˌbeɱˈvist/ /ˌbeɱˈvist/ adj masc
benvisto

benvolgut /ˌbem.boɫˈɣut/ /ˌbeɱ.voɫˈɣut/ /ˌbeɱ.vuɫˈɣut/ adj masc
caro

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
benzina

benèfic /beˈnɛ.fik/ /bəˈnɛ.fik/ adj masc
benefico

benèficament /beˌnɛ.fi.kaˈmen/ /beˌnɛ.fi.kaˈment/ /bəˌnɛ.fi.kəˈmen/ /bəˌnɛ.fi.kəˈment/ adv
beneficamente

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
benevolo

benèvolament /beˌnɛ.vo.ɫaˈment/ /beˌnɛ.βo.ɫaˈmen/ /bəˌnɛ.vo.ɫəˈment/ /bəˌnɛ.vu.ɫəˈmen/ /bəˌnɛ.βu.ɫəˈmen/ adv
benevolmente

bequetejar /be.ke.teˈd͡ʒa/ /be.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /be.ke.teˈʒa/ /bə.kə.təˈd͡ʒa/ /bə.kə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bequetege bequetegem bequetegen bequeteges bequetegessen bequetegesses bequetegessin bequetegessis bequetegeu bequetegi bequetegin bequetegis bequetegés bequetegéssem bequetegésseu bequetegéssim bequetegéssiu bequetegí bequeteig bequeteja bequetejada bequetejades bequetejam bequetejant bequetejar bequetejara bequetejaran bequetejarem bequetejaren bequetejares bequetejareu bequetejaria bequetejarien bequetejaries bequetejarà bequetejaràs bequetejaré bequetejaríem bequetejaríeu bequetejassen bequetejasses bequetejassin bequetejassis bequetejat bequetejats bequetejau bequetejava bequetejaven bequetejaves bequetejo bequetejà bequetejàrem bequetejàreu bequetejàs bequetejàssem bequetejàsseu bequetejàssim bequetejàssiu bequetejàvem bequetejàveu occ sept val v
becchetare

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
berbero
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
berbero
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

berenar /be.ɾeˈna/ /be.ɾeˈnaɾ/ /bə.ɾəˈna/ /bɾeˈna/ /bɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) berena berenada berenades berenam berenant berenar berenara berenaran berenarem berenaren berenares berenareu berenaria berenarien berenaries berenarà berenaràs berenaré berenaríem berenaríeu berenassen berenasses berenassin berenassis berenat berenats berenau berenava berenaven berenaves berene berenem berenen berenes berenessen berenesses berenessin berenessis bereneu bereni berenin berenis bereno berenà berenàrem berenàreu berenàs berenàssem berenàsseu berenàssim berenàssiu berenàvem berenàveu berenés berenéssem berenésseu berenéssim berenéssiu berení berén occ sept val v
merendare
(intransitiu) Menjar entre el dinar i el sopar.
(transitiu, castellanisme) Menjar una cosa per berenar, berenar de.

bergant /berˈɣan/ /beɾˈɣan/ /beɾˈɣant/ /bərˈɡan/ /bərˈɣan/ /bəɾˈɣant/ n masc
briccone
Dolent, sense honra ni vergonya.
baroncio
Minyó mal criat que no té maneres ni vergonya.

bergantejar /ber.ɣan.teˈʒa/ /beɾ.ɣan.teˈd͡ʒa/ /beɾ.ɣan.teˈd͡ʒaɾ/ /bər.ɡən.təˈʒa/ /bər.ɣən.təˈʒa/ /bəɾ.ɣən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bergantege bergantegem bergantegen berganteges bergantegessen bergantegesses bergantegessin bergantegessis bergantegeu bergantegi bergantegin bergantegis bergantegés bergantegéssem bergantegésseu bergantegéssim bergantegéssiu bergantegí berganteig berganteja bergantejada bergantejades bergantejam bergantejant bergantejar bergantejara bergantejaran bergantejarem bergantejaren bergantejares bergantejareu bergantejaria bergantejarien bergantejaries bergantejarà bergantejaràs bergantejaré bergantejaríem bergantejaríeu bergantejassen bergantejasses bergantejassin bergantejassis bergantejat bergantejats bergantejau bergantejava bergantejaven bergantejaves bergantejo bergantejà bergantejàrem bergantejàreu bergantejàs bergantejàssem bergantejàsseu bergantejàssim bergantejàssiu bergantejàvem bergantejàveu occ sept val v
birbanteggiare

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berillio

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelio

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
verruca

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
verrucoso

besamans /ˌbe.zaˈmans/ /ˌbe.zəˈmans/ n masc
baciamano

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
baciare

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
bisnonno

bescanviar /bes.kam.biˈa/ /bes.kaɱ.viˈaɾ/ /bəs.kəm.biˈa/ /bəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanvia bescanviada bescanviades bescanviant bescanviar bescanviara bescanviaran bescanviarem bescanviaren bescanviares bescanviareu bescanviaria bescanviarien bescanviaries bescanviarà bescanviaràs bescanviaré bescanviaríem bescanviaríeu bescanviassen bescanviasses bescanviat bescanviats bescanviava bescanviaven bescanviaves bescanvie bescanviem bescanvien bescanvies bescanviessen bescanviesses bescanviessin bescanviessis bescanvieu bescanvio bescanvià bescanviàrem bescanviàreu bescanviàssem bescanviàsseu bescanviàvem bescanviàveu bescanviés bescanviéssem bescanviésseu bescanviéssim bescanviéssiu bescanvií bescanviï bescanviïn bescanviïs occ sept val val (1) v
scambiare

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
collottola

bescuitar /bes.kujˈta/ /bes.kujˈtaɾ/ /bes.kwiˈta/ /bəs.kujˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bescuit bescuita bescuitada bescuitades bescuitam bescuitant bescuitar bescuitara bescuitaran bescuitarem bescuitaren bescuitares bescuitareu bescuitaria bescuitarien bescuitaries bescuitarà bescuitaràs bescuitaré bescuitaríem bescuitaríeu bescuitassen bescuitasses bescuitassin bescuitassis bescuitat bescuitats bescuitau bescuitava bescuitaven bescuitaves bescuite bescuitem bescuiten bescuites bescuitessen bescuitesses bescuitessin bescuitessis bescuiteu bescuiti bescuitin bescuitis bescuito bescuità bescuitàrem bescuitàreu bescuitàs bescuitàssem bescuitàsseu bescuitàssim bescuitàssiu bescuitàvem bescuitàveu bescuités bescuitéssem bescuitésseu bescuitéssim bescuitéssiu bescuití occ sept val v
biscottare

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
nipote nipote

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
pronipote

besnét /bezˈnet/ /bəzˈnet/ n masc
bisnipote

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
prozio

bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ n masc
gemelli
Forma plural de bessó.

bessó /beˈso/ n masc
gemello
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ n fem
zia nonna
Tia del pare o de la mare.

bestialment /bes.tiˌaɫˈmen/ /bes.tiˌaɫˈment/ /bəs.tiˌaɫˈmen/ /bəs.tiˌaɫˈment/ adv
bestialmente

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
bestiame

bestiesa /bes.tiˈe.za/ /bəs.tiˈə.zə/ /bəs.tiˈɛ.zə/ n fem
bestialità

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
bacarozzo
Animal petit, generalment en to afectiu.

besuc de la taca n masc
rovello

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
bisnonna

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
bere

beure's l'enteniment v
perdere la testa

biaix /biˈajʃ/ /biˈaʃ/ n masc
sbieco
Manera obliqua de tallar una cosa.

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografia
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
biblioteca libreria
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ adj
bicamerale

bici /ˈbi.si/ n fem
bici

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
bicicletta
Vehicle a pedals de dues rodes.

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
biennale

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobia

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
biliardo

billó /biˈʎo/ n masc
billone

bilobat /bi.ɫoˈbat/ /bi.ɫuˈbat/ /bi.ɫuˈβat/ adj masc
bilobato

binar /biˈna/ /biˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bin bina binada binades binam binant binar binara binaran binarem binaren binares binareu binaria binarien binaries binarà binaràs binaré binaríem binaríeu binassen binasses binassin binassis binat binats binau binava binaven binaves bine binem binen bines binessen binesses binessin binessis bineu bini binin binis bino binà binàrem binàreu binàs binàssem binàsseu binàssim binàssiu binàvem binàveu binés binéssem binésseu binéssim binéssiu biní occ sept val v
binare

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binario

binaural /bi.nawˈɾaɫ/ /bi.nəwˈɾaɫ/ adj
binaurale

binuclear /bi.nu.kɫeˈar/ adj
binucleato

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
biodegradabile

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografia

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologia
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
biologico

biospeleologia /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.os.pə.ɫə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.us.pə.ɫə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biospeleologia

biostratigrafia /bi.os.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /bi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biostratigrafia

biostratigràfic /bi.os.tɾa.tiˈɣɾa.fik/ /bi.os.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ /bi.us.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ adj masc
biostratigrafico

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biotecnologia

birbar /birˈba/ /birˈβa/ /biɾˈbaɾ/ /biɾˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) birb birba birbada birbades birbam birbant birbar birbara birbaran birbarem birbaren birbares birbareu birbaria birbarien birbaries birbarà birbaràs birbaré birbaríem birbaríeu birbassen birbasses birbassin birbassis birbat birbats birbau birbava birbaven birbaves birbe birbem birben birbes birbessen birbesses birbessin birbessis birbeu birbi birbin birbis birbo birbà birbàrem birbàreu birbàs birbàssem birbàsseu birbàssim birbàssiu birbàvem birbàveu birbés birbéssem birbésseu birbéssim birbéssiu birbí occ sept val v
sarchiare

birmà /birˈma/ adj masc
birmano
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
birmano
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

birret /biˈret/ /biˈrət/ /biˈrɛt/ n masc
tocco

bisar /biˈza/ /biˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bis bisa bisada bisades bisam bisant bisar bisara bisaran bisarem bisaren bisares bisareu bisaria bisarien bisaries bisarà bisaràs bisaré bisaríem bisaríeu bisassen bisasses bisassin bisassis bisat bisats bisau bisava bisaven bisaves bise bisem bisen bises bisessen bisesses bisessin bisessis biseu bisi bisin bisis biso bisà bisàrem bisàreu bisàs bisàssem bisàsseu bisàssim bisàssiu bisàvem bisàveu bisés biséssem bisésseu biséssim biséssiu bisí occ sept val v
bissare

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
vescovo vescova
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
bisessualità

bismut n masc
bismuto

bistec /bisˈtɛk/ n masc
bistecca

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
birillo
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
banconota
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
biglietto
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
peperoncino

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
bivacco

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bivaquege bivaquegem bivaquegen bivaqueges bivaquegessen bivaquegesses bivaquegessin bivaquegessis bivaquegeu bivaquegi bivaquegin bivaquegis bivaquegés bivaquegéssem bivaquegésseu bivaquegéssim bivaquegéssiu bivaquegí bivaqueig bivaqueja bivaquejada bivaquejades bivaquejam bivaquejant bivaquejar bivaquejara bivaquejaran bivaquejarem bivaquejaren bivaquejares bivaquejareu bivaquejaria bivaquejarien bivaquejaries bivaquejarà bivaquejaràs bivaquejaré bivaquejaríem bivaquejaríeu bivaquejassen bivaquejasses bivaquejassin bivaquejassis bivaquejat bivaquejats bivaquejau bivaquejava bivaquejaven bivaquejaves bivaquejo bivaquejà bivaquejàrem bivaquejàreu bivaquejàs bivaquejàssem bivaquejàsseu bivaquejàssim bivaquejàssiu bivaquejàvem bivaquejàveu occ sept val v
bivaccare

biwa n masc
biwa

bixest /biˈʃest/ adj
bisestile

bla /ˈbɫa/ blana blans adj masc
molle

blanament /ˌbɫa.naˈmen/ /ˌbɫa.naˈment/ /ˌbɫa.nəˈmen/ /ˌbɫa.nəˈment/ adv
blandamente

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
bianco
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
bianco
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
moneta
Moneda medieval que valia mig morabatí.
bianco
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
imbiancare
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
riciclare
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
bestemmiare

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
bestemmia blasfemia

blasonar /bɫa.zoˈna/ /bɫa.zoˈnaɾ/ /bɫə.zoˈna/ /bɫə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blason blasona blasonada blasonades blasonam blasonant blasonar blasonara blasonaran blasonarem blasonaren blasonares blasonareu blasonaria blasonarien blasonaries blasonarà blasonaràs blasonaré blasonaríem blasonaríeu blasonassen blasonasses blasonassin blasonassis blasonat blasonats blasonau blasonava blasonaven blasonaves blasone blasonem blasonen blasones blasonessen blasonesses blasonessin blasonessis blasoneu blasoni blasonin blasonis blasono blasonà blasonàrem blasonàreu blasonàs blasonàssem blasonàsseu blasonàssim blasonàssiu blasonàvem blasonàveu blasonés blasonéssem blasonésseu blasonéssim blasonéssiu blasoní occ sept val v
blasonare
Representar un escut d'armes segons l’art heràldica.

blasó /bɫaˈzo/ /bɫəˈzo/ n masc
blasone

blat n masc
frumento grano
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
mais

blau adj masc
blu azzurro

blau n masc
blu livido
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
livido
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau cel n masc
celeste

blavenc /blaˈveŋk/ /blaˈβeŋk/ /bləˈvɛŋk/ /bləˈβɛŋ/ adj masc
azzurrognolo

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
stoppino
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
bietola
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n neut
semplicione
Persona de caràcter tou, que es queixa per tot i és poc decidida.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
barbabietola

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blind blinda blindada blindades blindam blindant blindar blindara blindaran blindarem blindaren blindares blindareu blindaria blindarien blindaries blindarà blindaràs blindaré blindaríem blindaríeu blindassen blindasses blindassin blindassis blindat blindats blindau blindava blindaven blindaves blinde blindem blinden blindes blindessen blindesses blindessin blindessis blindeu blindi blindin blindis blindo blindà blindàrem blindàreu blindàs blindàssem blindàsseu blindàssim blindàssiu blindàvem blindàveu blindés blindéssem blindésseu blindéssim blindéssiu blindí occ sept val v
blindare

blocar /bɫoˈka/ /bɫoˈkaɾ/ /bɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bloc bloca blocada blocades blocam blocant blocar blocara blocaran blocarem blocaren blocares blocareu blocaria blocarien blocaries blocarà blocaràs blocaré blocaríem blocaríeu blocassen blocasses blocassin blocassis blocat blocats blocau blocava blocaven blocaves bloco blocà blocàrem blocàreu blocàs blocàssem blocàsseu blocàssim blocàssiu blocàvem blocàveu bloque bloquem bloquen bloques bloquessen bloquesses bloquessin bloquessis bloqueu bloqui bloquin bloquis bloqués bloquéssem bloquésseu bloquéssim bloquéssiu bloquí occ sept val v
intercettare
(futbol, waterpolo) Aturar la pilota, un porter, amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bloquege bloquegem bloquegen bloqueges bloquegessen bloquegesses bloquegessin bloquegessis bloquegeu bloquegi bloquegin bloquegis bloquegés bloquegéssem bloquegésseu bloquegéssim bloquegéssiu bloquegí bloqueig bloqueja bloquejada bloquejades bloquejam bloquejant bloquejar bloquejara bloquejaran bloquejarem bloquejaren bloquejares bloquejareu bloquejaria bloquejarien bloquejaries bloquejarà bloquejaràs bloquejaré bloquejaríem bloquejaríeu bloquejassen bloquejasses bloquejassin bloquejassis bloquejat bloquejats bloquejau bloquejava bloquejaven bloquejaves bloquejo bloquejà bloquejàrem bloquejàreu bloquejàs bloquejàssem bloquejàsseu bloquejàssim bloquejàssiu bloquejàvem bloquejàveu occ sept val v
bloccare
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
buono bravo
Ple de bondat.
De qualitat.

bobinar /bo.biˈna/ /bo.biˈnaɾ/ /bo.βiˈna/ /bu.biˈna/ /bu.βiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bobina bobinada bobinades bobinam bobinant bobinar bobinara bobinaran bobinarem bobinaren bobinares bobinareu bobinaria bobinarien bobinaries bobinarà bobinaràs bobinaré bobinaríem bobinaríeu bobinassen bobinasses bobinassin bobinassis bobinat bobinats bobinau bobinava bobinaven bobinaves bobine bobinem bobinen bobines bobinessen bobinesses bobinessin bobinessis bobineu bobini bobinin bobinis bobino bobinà bobinàrem bobinàreu bobinàs bobinàssem bobinàsseu bobinàssim bobinàssiu bobinàvem bobinàveu bobinés bobinéssem bobinésseu bobinéssim bobinéssiu bobiní bobín occ sept val v
bobinare

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
capro
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
bocca
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
stiva
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
stiancia
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.
buga
Peix teleosti de la família dels espàrids. (Boops boops)

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
pazzia follia

bohri n masc
bohrio

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
boa gavitello

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
boiardo

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boicottaggio

boicotejar /boj.ko.teˈd͡ʒa/ /boj.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /boj.ko.teˈʒa/ /boj.ko.təˈd͡ʒa/ /buj.ku.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boicotege boicotegem boicotegen boicoteges boicotegessen boicotegesses boicotegessin boicotegessis boicotegeu boicotegi boicotegin boicotegis boicotegés boicotegéssem boicotegésseu boicotegéssim boicotegéssiu boicotegí boicoteig boicoteja boicotejada boicotejades boicotejam boicotejant boicotejar boicotejara boicotejaran boicotejarem boicotejaren boicotejares boicotejareu boicotejaria boicotejarien boicotejaries boicotejarà boicotejaràs boicotejaré boicotejaríem boicotejaríeu boicotejassen boicotejasses boicotejassin boicotejassis boicotejat boicotejats boicotejau boicotejava boicotejaven boicotejaves boicotejo boicotejà boicotejàrem boicotejàreu boicotejàs boicotejàssem boicotejàsseu boicotejàssim boicotejàssiu boicotejàvem boicotejàveu occ val v
boicottare

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
pazzo matto

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
nebbia
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
bosso

bojament /ˌbɔ.d͡ʒaˈmen/ /ˌbɔ.d͡ʒaˈment/ /ˌbɔ.ʒaˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈment/ adv
pazzamente

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
fungo
Fong, floridura.

bolinao /bo.ɫiˈna.o/ n masc
bolinao

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ adj masc
bolognese
Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ n masc
bolognese
Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
pannolino

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ n masc
fasce

bol·lard /boɫˈɫaɾt/ /buɫˈɫart/ n masc
dissuasore stradale

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
biro

bomba /ˈbom.ba/ n fem
tromba
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
bomba
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
pompare
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bombarda
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.
Instrument aeròfon antic, de llengüeta doble, de la família de les xeremies.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardamento

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
bombardare
Llançar bombes.

bombardí /bom.baɾˈði/ /bom.bəɾˈði/ /bum.bərˈdi/ /bum.bərˈði/ n masc
bombardino

bombardó /bom.baɾˈðo/ /bum.bərˈdo/ n masc
bombardone

bombat /bomˈbat/ /bumˈbat/ adj
bombato

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
pompiere vigile del fuoco

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lampadina

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
grancassa
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.
panegirico
Lloança exagerada per atraure l'atenció.
urna
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
bolla
Aire tancat per un tel líquid.

bombona /bomˈbo.na/ /bomˈbo.nə/ /bumˈbo.nə/ n fem
bombola
Recipient metàl·lic per a l'envasament de gasos liquats.

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
cioccolatino

bon Nadal Interjection
buon Natale

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
buon Natale e felice anno nuovo

bon dia Interjection
buongiorno buon giorno

bon vespre Interjection
buonasera buona sera

bona nit Interjection
buonanotte buona notte

bona tarda Interjection
buongiorno

bonament /ˌbo.nəˈmen/ /ˌbɔ.naˈmen/ /ˌbɔ.naˈment/ /ˌbɔ.nəˈmen/ /ˌbɔ.nəˈment/ adv
bonariamente

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ adj
bonapartista
Relatiu o pertanyen a l'emperador francès Napoleó Bonaparte.

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ n neut
bonapartista
Seguidor de l'emperador francès Napoleó Bonaparte o de la seva política.

bondadosament /bon.daˌðo.zaˈmen/ /bon.daˌðo.zaˈment/ /bon.dəˌðo.zəˈment/ /bun.dəˌðo.zəˈmen/ adv
bonariamente

bondadós /bon.daˈðos/ /bon.dəˈðos/ /bun.dəˈðos/ adj masc
buono

bongos /ˈboŋ.gos/ /ˈboŋ.gus/ n masc
bongos

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
bello

bonificar /bo.ni.fiˈka/ /bo.ni.fiˈkaɾ/ /bu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bonific bonifica bonificada bonificades bonificam bonificant bonificar bonificara bonificaran bonificarem bonificaren bonificares bonificareu bonificaria bonificarien bonificaries bonificarà bonificaràs bonificaré bonificaríem bonificaríeu bonificassen bonificasses bonificassin bonificassis bonificat bonificats bonificau bonificava bonificaven bonificaves bonifico bonificà bonificàrem bonificàreu bonificàs bonificàssem bonificàsseu bonificàssim bonificàssiu bonificàvem bonificàveu bonifique bonifiquem bonifiquen bonifiques bonifiquessen bonifiquesses bonifiquessin bonifiquessis bonifiqueu bonifiqui bonifiquin bonifiquis bonifiqués bonifiquéssem bonifiquésseu bonifiquéssim bonifiquéssiu bonifiquí occ sept val v
bonificare
Fer bona una cosa o millorar-la.

bonior /bo.niˈo/ /bo.niˈoɾ/ /bu.niˈo/ n fem
bombo

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
buonismo

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ n neut
buonista
Qui actua amb bonisme.

bony n masc
bozza
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
bernoccolo
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
palamita

bonítol llis n masc
palamita bianca

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
booleano

boquejar /bo.keˈd͡ʒa/ /bo.keˈd͡ʒaɾ/ /bo.keˈʒa/ /bo.kəˈd͡ʒa/ /bu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boquege boquegem boquegen boqueges boquegessen boquegesses boquegessin boquegessis boquegeu boquegi boquegin boquegis boquegés boquegéssem boquegésseu boquegéssim boquegéssiu boquegí boqueig boqueja boquejada boquejades boquejam boquejant boquejar boquejara boquejaran boquejarem boquejaren boquejares boquejareu boquejaria boquejarien boquejaries boquejarà boquejaràs boquejaré boquejaríem boquejaríeu boquejassen boquejasses boquejassin boquejassis boquejat boquejats boquejau boquejava boquejaven boquejaves boquejo boquejà boquejàrem boquejàreu boquejàs boquejàssem boquejàsseu boquejàssim boquejàssiu boquejàvem boquejàveu occ sept val v
boccheggiare
Obrir i tancar la boca repetidament.

boqueta /boˈke.ta/ /boˈkə.tə/ /buˈkɛ.tə/ n fem
piccola bocca

bor n masc
boro

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
grotta

bord /ˈbort/ adj masc
bastardo
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.
sterile
Arbre silvestre, que no s'ha empeltat mai i produeix fruits de poc aprofitament.

bord /ˈbort/ n masc
bordo
Costat d'un vaixell.

bordada /boɾˈða.ða/ /boɾˈða.ðə/ /burˈda.ðə/ /burˈða.ðə/ n fem
latrato
Acció de bordar amenaçadorament.

bordadissa /boɾ.ðaˈði.sa/ /boɾ.ðəˈði.sə/ /bur.dəˈði.sə/ /bur.ðəˈði.sə/ n fem
latrato

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
ragazzo

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bordege bordegem bordegen bordeges bordegessen bordegesses bordegessin bordegessis bordegeu bordegi bordegin bordegis bordegés bordegéssem bordegésseu bordegéssim bordegéssiu bordegí bordeig bordeja bordejada bordejades bordejam bordejant bordejar bordejara bordejaran bordejarem bordejaren bordejares bordejareu bordejaria bordejarien bordejaries bordejarà bordejaràs bordejaré bordejaríem bordejaríeu bordejassen bordejasses bordejassin bordejassis bordejat bordejats bordejau bordejava bordejaven bordejaves bordejo bordejà bordejàrem bordejàreu bordejàs bordejàssem bordejàsseu bordejàssim bordejàssiu bordejàvem bordejàveu occ sept val v
bordeggiare

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
nappa

bornar /borˈna/ /boɾˈna/ /boɾˈnaɾ/ /burˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) born borna bornada bornades bornam bornant bornar bornara bornaran bornarem bornaren bornares bornareu bornaria bornarien bornaries bornarà bornaràs bornaré bornaríem bornaríeu bornassen bornasses bornassin bornassis bornat bornats bornau bornava bornaven bornaves borne bornem bornen bornes bornessen bornesses bornessin bornessis borneu borni bornin bornis borno bornà bornàrem bornàreu bornàs bornàssem bornàsseu bornàssim bornàssiu bornàvem bornàveu bornés bornéssem bornésseu bornéssim bornéssiu borní occ sept val v
girare
Girar, donar voltes d’un costat a l’altre.

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ bòrnia adj masc
guercio

borrascosament /bo.rasˌko.zaˈmen/ /bo.rasˌko.zaˈment/ /bo.rəsˌko.zəˈment/ /bu.rəsˌko.zəˈmen/ adv
burrascosamente

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
borrana

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
sbornia
(informal) embriaguesa

borratxo /boˈra.t͡ʃo/ /buˈra.t͡ʃu/ n masc
inzuppato
(pastisseria) Dolç fet amb bescuit i amarat de licor.

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
lanugo

bosc n masc
foresta bosco

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
borsa
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
borsa dell'acqua calda

bossell /boˈseʎ/ /buˈseʎ/ n masc
tondino

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
bosone

bot n masc
otre
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
balzo
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
stivale
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.
manichi
Doblec que es fa a l'extrem de la màniga.

botavant /ˌbo.taˈvant/ /ˌbo.taˈβan/ /ˌbo.təˈvan/ /ˌbo.təˈvant/ /ˌbo.təˈβan/ n masc
incastro
Instrument de què se serveixen els ferrers per aplanar el casc dels animals quan els ferren. Consisteix en una espècie de pala de ferro acerada, esmolada del cap, amb les vores del costat girades amunt, i un mànec del mateix ferro al darrere en figura de set, al qual s'hi junta altre de fusta que serveix per agafar i manejar l'instrument.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
bottaio
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
negozio bottega

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ bal boteix boteixen boteixes boteixi boteixin boteixis boteixo botesc botesqui botesquin botesquis botia botida botides botien boties botiguem botigueu botim botint botir botiran botirem botiren botires botireu botiria botirien botiries botirà botiràs botiré botiríem botiríeu botissen botisses botissin botissis botit botits botiu botí botíem botíeu botírem botíreu botís botíssem botísseu botíssim botíssiu sept v
gonfiare
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.
espellere
(balear) Ser llançat amb força.

botonada /bo.toˈna.ða/ /bo.toˈna.ðə/ /bu.tuˈna.ðə/ n fem
abbottonadura

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. botona botonada botonades botonant botonar botonara botonaran botonarem botonaren botonares botonareu botonaria botonarien botonaries botonarà botonaràs botonaré botonaríem botonaríeu botonassen botonasses botonat botonats botonava botonaven botonaves botone botonem botonen botones botonessen botonesses botonessin botonessis botoneu botoni botonin botonis botono botonà botonàrem botonàreu botonàssem botonàsseu botonàvem botonàveu botonés botonéssem botonésseu botonéssim botonéssiu botoní occ sept val val (1) v
abbottonare

botoner /bo.toˈne/ /bo.toˈneɾ/ /bu.tuˈne/ n masc
bottonaio

botonera /bo.toˈne.ɾa/ /bo.toˈne.ɾə/ /bu.tuˈne.ɾə/ n fem
occhiello

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulismo

botxa /ˈbo.t͡ʃa/ /ˈbo.t͡ʃə/ n fem
boccia
(botxes) Bola de metall pròpia del joc de botxes.

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
boia

botzinar /bo.d͡ziˈna/ /bo.d͡ziˈnaɾ/ /bu.d͡ziˈna/ botzina botzinada botzinades botzinant botzinar botzinaran botzinarem botzinaren botzinares botzinareu botzinaria botzinarien botzinaries botzinarà botzinaràs botzinaré botzinaríem botzinaríeu botzinat botzinats botzinava botzinaven botzinaves botzine botzinem botzinen botzines botzinessen botzinesses botzinessin botzinessis botzineu botzini botzinin botzinis botzino botzinà botzinàrem botzinàreu botzinàvem botzinàveu botzinés botzinéssem botzinésseu botzinéssim botzinéssiu botziní occ sept v
suonare il clacson
(antic) Sonar la botzina.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botanica

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
bottone

botó de puny n masc
gemello

bou n masc
bue toro bove
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
pugilato

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boxege boxegem boxegen boxeges boxegessen boxegesses boxegessin boxegessis boxegeu boxegi boxegin boxegis boxegés boxegéssem boxegésseu boxegéssim boxegéssiu boxegí boxeig boxeja boxejada boxejades boxejam boxejant boxejar boxejara boxejaran boxejarem boxejaren boxejares boxejareu boxejaria boxejarien boxejaries boxejarà boxejaràs boxejaré boxejaríem boxejaríeu boxejassen boxejasses boxejassin boxejassis boxejat boxejats boxejau boxejava boxejaven boxejaves boxejo boxejà boxejàrem boxejàreu boxejàs boxejàssem boxejàsseu boxejàssim boxejàssiu boxejàvem boxejàveu occ sept val v
boxare

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
brachetta
Obertura de davant dels pantalons.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
ragliare ruggire
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
ruggire
Parlar amb grans crits les persones.
Fer soroll una tempesta, la mar.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bramul bramula bramulada bramulades bramulam bramulant bramular bramulara bramularan bramularem bramularen bramulares bramulareu bramularia bramularien bramularies bramularà bramularàs bramularé bramularíem bramularíeu bramulassen bramulasses bramulassin bramulassis bramulat bramulats bramulau bramulava bramulaven bramulaves bramule bramulem bramulen bramules bramulessen bramulesses bramulessin bramulessis bramuleu bramuli bramulin bramulis bramulo bramulà bramulàrem bramulàreu bramulàs bramulàssem bramulàsseu bramulàssim bramulàssiu bramulàvem bramulàveu bramulés bramuléssem bramulésseu bramuléssim bramuléssiu bramulí occ sept val v
muggire
Fer crits el bou, la vaca.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
ramo
Divisió del tronc d'un arbre.

brandada /bɾanˈda.ða/ /bɾənˈda.ðə/ n fem
brandada
Plat amb consistència de puré preparat amb bacallà esmicolat.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brand branda brandada brandades brandam brandant brandar brandara brandaran brandarem brandaren brandares brandareu brandaria brandarien brandaries brandarà brandaràs brandaré brandaríem brandaríeu brandassen brandasses brandassin brandassis brandat brandats brandau brandava brandaven brandaves brande brandem branden brandes brandessen brandesses brandessin brandessis brandeu brandi brandin brandis brando brandà brandàrem brandàreu brandàs brandàssem brandàsseu brandàssim brandàssiu brandàvem brandàveu brandés brandéssem brandésseu brandéssim brandéssiu brandí occ sept val v
brandire
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.
dimenare
(intransitiu) Moure’s repetidament d'un costat a l'altre amb moviment oscil·latori.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
ramoscello

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
brace

brau adj masc
audace
Valent davant el perill.

bravament /ˌbɾa.vaˈment/ /ˌbɾa.vəˈmen/ /ˌbɾa.vəˈment/ /ˌbɾa.βaˈmen/ /ˌbɾa.βəˈmen/ adv
bravamente

braç n masc
braccio
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
cosciotto
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
pece
Resina obtinguda de la destil·lació de la fusta de les coníferes, emprada en medicina com a antisèptic.
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

brega /ˈbɾe.ɣa/ /ˈbɾə.ɣə/ /ˈbɾɛ.ɣə/ n fem
gavillare mischia trastullare
Disputa, lluita per obtenir alguna cosa.
gavillare trastullare trastullo
Bulla, tabola que es fa per a celebrar alguna cosa.

bregar /bɾeˈɣa/ /bɾeˈɣaɾ/ /bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) breg brega bregada bregades bregam bregant bregar bregara bregaran bregarem bregaren bregares bregareu bregaria bregarien bregaries bregarà bregaràs bregaré bregaríem bregaríeu bregassen bregasses bregassin bregassis bregat bregats bregau bregava bregaven bregaves brego bregue breguem breguen bregues breguessen breguesses breguessin breguessis bregueu bregui breguin breguis bregués breguéssem breguésseu breguéssim breguéssiu breguí bregà bregàrem bregàreu bregàs bregàssem bregàsseu bregàssim bregàssiu bregàvem bregàveu occ sept val v
impegnarsi
(intransitiu) Lluitar per la possessió d'alguna cosa.
macinare
(transitiu) Trencar el cànem o lli per treure'n el fil.

brenya n fem
scabro

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
cassetta cella

bressar /bɾeˈsa/ /bɾeˈsaɾ/ /bɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bres bressa bressada bressades bressam bressant bressar bressara bressaran bressarem bressaren bressares bressareu bressaria bressarien bressaries bressarà bressaràs bressaré bressaríem bressaríeu bressassen bressasses bressassin bressassis bressat bressats bressau bressava bressaven bressaves bresse bressem bressen bresses bressessen bressesses bressessin bressessis bresseu bressi bressin bressis bresso bressà bressàrem bressàreu bressàs bressàssem bressàsseu bressàssim bressàssiu bressàvem bressàveu bressés bresséssem bressésseu bresséssim bresséssiu bressí occ sept val v
cullare

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
culla
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
breccia
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.

bretó adj masc
bretone
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
bretone
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
breve
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
breve
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

breument /ˌbɾewˈmen/ /ˌbɾewˈment/ adv
brevemente

brevetat /bɾe.veˈtat/ /bɾe.βeˈtat/ /bɾə.vəˈtat/ /bɾə.βəˈtat/ n fem
brevità
Curta extensió o duració.

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
bricolage

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
briglia
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
brillante
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
brillante
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
brillantemente

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
brillare

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brind brinda brindada brindades brindam brindant brindar brindara brindaran brindarem brindaren brindares brindareu brindaria brindarien brindaries brindarà brindaràs brindaré brindaríem brindaríeu brindassen brindasses brindassin brindassis brindat brindats brindau brindava brindaven brindaves brinde brindem brinden brindes brindessen brindesses brindessin brindessis brindeu brindi brindin brindis brindo brindà brindàrem brindàreu brindàs brindàssem brindàsseu brindàssim brindàssiu brindàvem brindàveu brindés brindéssem brindésseu brindéssim brindéssiu brindí occ sept val v
brindare
Beure a la salut d'algú.
offerire
Oferir alguna cosa voluntàriament.
spronare
(mallorquí, menorquí) Excitar o convidar a gaudir-ne.

brindis n masc
brindisi

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
brezza
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

broc /ˈbɾɔk/ n masc
canna
El coll estret que tenen algunes eines, com garrafes, ampolles, etc.
Espècie de canal en figura de bec que acostumen a tenir els gerros, gerres, pitxers, alambins, setrills i altres eines per què el líquid que contenen surti amb més facilitat i suavitat.
El canó dels candelers on s'introdueix la candela.
luminello
El canó o canaleta on es posa el ble per il·luminar en la llumenera i altres trastos semblants.
bocciuolo
Peça rodona de llauna, cristall o altra matèria que es posa a la boca dels candelers per recollir les cendres que cauen i la cera o seu que es fon.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
broccato
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
ricamo

brogir /bɾoˈd͡ʒi/ /bɾoˈd͡ʒiɾ/ /bɾoˈʒi/ /bɾuˈʒi/ bal brogeix brogeixen brogeixes brogeixi brogeixin brogeixis brogeixo brogesc brogesqui brogesquin brogesquis brogia brogida brogides brogien brogies brogiguem brogigueu brogim brogint brogir brogira brogiran brogirem brogiren brogires brogireu brogiria brogirien brogiries brogirà brogiràs brogiré brogiríem brogiríeu brogisc brogisca brogisquen brogisques brogissen brogisses brogissin brogissis brogit brogits brogiu brogix brogixen brogixes brogixo brogí brogíem brogíeu brogírem brogíreu brogís brogíssem brogísseu brogíssim brogíssiu n-occ occ sept val v
ruggire

broida /ˈbɾɔj.ða/ /ˈbɾɔj.ðɔ/ /ˈbɾɔj.ðə/ n fem
abrotano

brom n masc
bromo

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
battuta scherzo
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromadora /bɾo.maˈðo.ɾa/ /bɾo.məˈðo.ɾə/ /bɾu.məˈðo.ɾə/ n fem
schiumarola

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
scherzare

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
bronco

bronquial /bɾoŋ.kiˈaɫ/ /bɾuŋ.kiˈaɫ/ adj
bronchiale

bronquina /bɾoŋˈki.na/ /bɾoŋˈki.nə/ /bɾuŋˈki.nə/ n fem
zuffa

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
bronchiolite

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronchite

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
bronchiolo

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronzo

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bronzege bronzegem bronzegen bronzeges bronzegessen bronzegesses bronzegessin bronzegessis bronzegeu bronzegi bronzegin bronzegis bronzegés bronzegéssem bronzegésseu bronzegéssim bronzegéssiu bronzegí bronzeig bronzeja bronzejada bronzejades bronzejam bronzejant bronzejar bronzejara bronzejaran bronzejarem bronzejaren bronzejares bronzejareu bronzejaria bronzejarien bronzejaries bronzejarà bronzejaràs bronzejaré bronzejaríem bronzejaríeu bronzejassen bronzejasses bronzejassin bronzejassis bronzejat bronzejats bronzejau bronzejava bronzejaven bronzejaves bronzejo bronzejà bronzejàrem bronzejàreu bronzejàs bronzejàssem bronzejàsseu bronzejàssim bronzejàssiu bronzejàvem bronzejàveu occ sept val v
abbronzare
Fer que alguna cosa sembli de bronze.

brosta /ˈbɾos.ta/ /ˈbɾos.tə/ /ˈbɾɔs.ta/ /ˈbɾɔs.tə/ n fem
ramoscello
Conjunt de brots més tendres d’un arbre o d’un arbust.

brostada /bɾosˈta.ða/ /bɾosˈta.ðə/ /bɾusˈta.ðə/ n fem
germogliazione

brou /ˈbɾɔw/ n masc
brodo

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
bruno
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
stregona strega
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
stregoneria

brunyir /bɾuˈɲi/ /bɾuˈɲiɾ/ bal brunyeix brunyeixen brunyeixes brunyeixi brunyeixin brunyeixis brunyeixo brunyesc brunyesqui brunyesquin brunyesquis brunyia brunyida brunyides brunyien brunyies brunyiguem brunyigueu brunyim brunyint brunyir brunyira brunyiran brunyirem brunyiren brunyires brunyireu brunyiria brunyirien brunyiries brunyirà brunyiràs brunyiré brunyiríem brunyiríeu brunyisc brunyisca brunyisquen brunyisques brunyissen brunyisses brunyissin brunyissis brunyit brunyits brunyiu brunyix brunyixen brunyixes brunyixo brunyí brunyíem brunyíeu brunyírem brunyíreu brunyís brunyíssem brunyísseu brunyíssim brunyíssiu n-occ occ sept val v
brunire

bruscament /ˌbɾus.kaˈmen/ /ˌbɾus.kaˈment/ /ˌbɾus.kəˈmen/ /ˌbɾus.kəˈment/ adv
bruscamente

brusir /bɾuˈzi/ /bɾuˈziɾ/ bal bruseix bruseixen bruseixes bruseixi bruseixin bruseixis bruseixo brusesc brusesqui brusesquin brusesquis brusia brusida brusides brusien brusies brusiguem brusigueu brusim brusint brusir brusira brusiran brusirem brusiren brusires brusireu brusiria brusirien brusiries brusirà brusiràs brusiré brusiríem brusiríeu brusisc brusisca brusisquen brusisques brusissen brusisses brusissin brusissis brusit brusits brusiu brusix brusixen brusixes brusixo brusí brusíem brusíeu brusírem brusíreu brusís brusíssem brusísseu brusíssim brusíssiu n-occ occ sept val v
brunire
Polir les vores de vidre tallades amb el diamant.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
brussellese

brut bruta adj masc
sporco sudicio
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutale
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutalment /bɾuˌtaɫˈmen/ /bɾuˌtaɫˈment/ adv
brutalmente

brutament /ˌbɾu.taˈmen/ /ˌbɾu.taˈment/ /ˌbɾu.təˈmen/ /ˌbɾu.təˈment/ adv
bruttamente

brutícia /bɾuˈti.si.a/ /bɾuˈti.si.ə/ n fem
sporcizia

bub-bub Interjection
bau bau

bubó /buˈβo/ n masc
bubbone

bucle /ˈbu.kɫe/ n masc
?

bucòlic adj masc
bucolico

budell n masc
budello

bufanda /buˈfan.da/ n fem
sciarpa

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
soffiare
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
vescica
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufeta urinària n fem
vescica urinaria

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
schiaffo ceffone

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
schiaffeggiare

bufó /buˈfo/ adj masc
carino

bufó /buˈfo/ n masc
buffone

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
bucato

bugader /bu.ɣaˈðe/ /bu.ɣaˈðeɾ/ /bu.ɣəˈðe/ n masc
bacino
Recipient per fer la bugada.
lavandaio
Persona que treballa rentant la roba dels altres.

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
candela

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
vuotare

buina /ˈbuj.na/ /ˈbuj.nə/ /ˈbwi.na/ n fem
letame

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
faretra
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
buzzo
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
vuoto
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vuoto
(física) Absència de matèria.

buixardar /bu.ʃaɾˈða/ /bu.ʃərˈda/ /buj.ʃarˈða/ /buj.ʃaɾˈðaɾ/ alg buixard buixarda buixardada buixardades buixardant buixardar buixardaran buixardarem buixardaren buixardares buixardareu buixardaria buixardarien buixardaries buixardarà buixardaràs buixardaré buixardaríem buixardaríeu buixardat buixardats buixardau buixardava buixardaven buixardaves buixarde buixardem buixarden buixardes buixardessen buixardesses buixardessin buixardessis buixardeu buixardi buixardin buixardis buixardo buixardà buixardàrem buixardàreu buixardàvem buixardàveu buixardés buixardéssem buixardésseu buixardéssim buixardéssiu buixardí occ v
bocciardare

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bulbo

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
bollire

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
bulimia

bum-bum /ˌbumˈbum/ n masc
bombo

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
borghesia

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
Sindaco-Borgomastro

buriat /bu.ɾiˈat/ n masc
buriato
(només singular) Llengua mongòlica originària de Buriàtia (Rússia).

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
mozzicone

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
beffa
Acció de burlar-se

burlar-se /bur.ɫərˈsə/ /buɾˈɫaɾ.se/ /buɾˈɫaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) burl burla burlada burlades burlam burlant burlar burlara burlaran burlarem burlaren burlares burlareu burlaria burlarien burlaries burlarà burlaràs burlaré burlaríem burlaríeu burlassen burlasses burlassin burlassis burlat burlats burlau burlava burlaven burlaves burle burlem burlen burles burlessen burlesses burlessin burlessis burleu burli burlin burlis burlo burlà burlàrem burlàreu burlàs burlàssem burlàsseu burlàssim burlàssiu burlàvem burlàveu burlés burléssem burlésseu burléssim burléssiu burlí occ sept val v
schernire

burlesc /burˈɫɛsk/ /buɾˈɫesk/ adj masc
burlesco

burlescament /burˌɫes.kaˈmen/ /burˌɫɛs.kəˈmen/ /buɾˌɫes.kaˈmen/ /buɾˌɫes.kaˈment/ /buɾˌɫɛs.kəˈment/ adv
burlescamente

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
burocrazia

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
bureaufax
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ n masc
burkini

burro /ˈbu.ro/ /ˈbu.ru/ n masc
chiozzo nero
(peixos) Peix de la família dels gòbids de cap i ulls grossos, de color fosc (Gobius niger).

burí /buˈɾi/ n masc
burino

bus n masc
bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
palombaro
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bus a peu n masc
piedibus

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
lancetta
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

buscar les pessigolles v
stuzzicare

buscar tres peus al gat v
cercare cinque piedi al montone

bust /ˈbust/ n masc
busto

bustrofèdic /bus.tɾoˈfɛ.ðik/ /bus.tɾuˈfɛ.ðik/ adj masc
bustrofedico

butaca /buˈta.ka/ /buˈta.kə/ n fem
poltrona

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bolla
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ n masc
bolletino

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
bolla

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
tasca saccoccia
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

butza /ˈbu.d͡za/ /ˈbud.zə/ n fem
frattaglie

byte /ˈbajt/ n masc
byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
vincastro

bàdminton n masc
badminton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsamo

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
baltico

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbaro

bàrbarament /ˌbar.bə.ɾəˈmen/ /ˌbar.βa.ɾaˈmen/ /ˌbaɾ.ba.ɾaˈment/ /ˌbaɾ.bə.ɾəˈment/ /ˌbaɾ.βa.ɾaˈmen/ adv
barbaramente

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
basilare

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ n masc
berice rosso

bé adv
bene
Correcte, fet de bona manera.

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblico
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
boero

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
buco
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
botte
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.
Persona molt grossa i amb molta panxa; o petit, gruixut i rodó.
otrino
Bot petit de cuir amb un broquet de fusta a la punta que serveix per posar-hi vi i beure a galet.
barile
Embarcació destinada a transportar mercaderies, particularment per mar.

búlgar n masc
bulgaro
Natural de Bulgària.
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
bunker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.
(golf) Obstacle situat en el recorregut d'un camp de golf que està constituït per una cavitat natural o artificial coberta d'arena.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
buca

ca n fem
cappa
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ adj
completo
Ajustat a pes o mida; perfecte, complet.

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
beni
Hisenda, béns de qualsevol espècie.
peculio
La hisenda o capital que el pare o el senyor permet al fill o a l'esclau per a son ús i comerç.

cabaler /ka.baˈɫeɾ/ /ka.βaˈɫe/ /kə.βəˈɫe/ n masc
secondogenito

cabalísticament /ka.baˌɫis.ti.kaˈment/ /ka.βaˌɫis.ti.kaˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈment/ /kə.βəˌɫis.ti.kəˈmen/ adv
cabalisticamente

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
capanna

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
gomitolo
Bola de fil enrotllat.

cabdellar /kab.deˈʎa/ /kab.deˈʎaɾ/ /kəb.dəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cabdell cabdella cabdellada cabdellades cabdellam cabdellant cabdellar cabdellara cabdellaran cabdellarem cabdellaren cabdellares cabdellareu cabdellaria cabdellarien cabdellaries cabdellarà cabdellaràs cabdellaré cabdellaríem cabdellaríeu cabdellassen cabdellasses cabdellassin cabdellassis cabdellat cabdellats cabdellau cabdellava cabdellaven cabdellaves cabdelle cabdellem cabdellen cabdelles cabdellessen cabdellesses cabdellessin cabdellessis cabdelleu cabdelli cabdellin cabdellis cabdello cabdellà cabdellàrem cabdellàreu cabdellàs cabdellàssem cabdellàsseu cabdellàssim cabdellàssiu cabdellàvem cabdellàveu cabdellés cabdelléssem cabdellésseu cabdelléssim cabdelléssiu cabdellí occ sept val v
aggomitolare
(transitiu) Fer cabdells de fil.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
capelli
Pèl del cap.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
capestro

cabila /kaˈbi.ɫa/ /kəˈβi.ɫə/ n fem
cabila

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
cabina

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
capriolo

cabiró /ka.biˈɾo/ /kə.βiˈɾo/ n masc
trave
Biga de grandària mitjana, entre la jàssena i el llistó, utilitzada per formar l'estructura de la teulada d'un mas. Tradicionalment de 16 peus de llarg, 9 dits d'amplada, i 7 de cantó.

cablar /kabˈbɫa/ /kaˈbɫaɾ/ /kaˈβɫa/ /kəbˈbɫa/ /kəˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cabl cabla cablada cablades cablam cablant cablar cablara cablaran cablarem cablaren cablares cablareu cablaria cablarien cablaries cablarà cablaràs cablaré cablaríem cablaríeu cablassen cablasses cablassin cablassis cablat cablats cablau cablava cablaven cablaves cable cablem cablen cables cablessen cablesses cablessin cablessis cableu cabli cablin cablis cablo cablà cablàrem cablàreu cablàs cablàssem cablàsseu cablàssim cablàssiu cablàvem cablàveu cablés cabléssem cablésseu cabléssim cabléssiu cablí occ sept val v
cablare

cablatge /kabˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈβɫa.d͡ʒe/ /kəbˈbɫa.d͡ʒə/ /kəˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
cablaggio

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
cavo

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
capra
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
capere

cabrer /kaˈβɾe/ /kəˈβɾe/ n masc
capraio

cabriola /ka.bɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫɔ/ /kə.βɾiˈɔ.ɫə/ n fem
capriola

cabró /kaˈbɾo/ /kəˈβɾo/ n masc
bastardo
(vulgarisme) Persona amb males intencions.
cornuto
Home que consent la infidelitat de la seva parella.

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
tuffetto comune

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
cacao
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
arachide nocciolina

cacera /kaˈse.ɾa/ /kəˈse.ɾə/ n fem
caccia
Partida que fa una sortida de caça.

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
cacofonia

cactus /ˈkak.tus/ n masc
cactus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
ogni

cadarn /kaˈðaɾn/ /kəˈðarn/ n masc
catarro

cadascun /ka.ðasˈkun/ adj masc
ciascuno

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
catasto

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
cucciolo
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
catena
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
(antic) Conjunt de presidiaris que anaven a complir la pena lligats un darrere de l'altre, i per extensió, la pena de presó.
Enllaç de fustes o bigues unides pels caps unes amb les altres.
vincolo
Metafòricament, la subjecció o vincle que causa una passió vehement o una obligació.
seguito
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)

cadenciosament /ka.ðen.siˌo.zaˈmen/ /ka.ðen.siˌo.zaˈment/ /kə.ðən.siˌo.zəˈmen/ /kə.ðən.siˌo.zəˈment/ adv
cadenzatamente

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
cardellino

cadi /ˈka.ði/ n neut
qadi
Jutge de causes civils al món musulmà.
caddie
(golf) Persona encarregada de portar els bastons d'un jugador durant el joc, que pot ajudar-lo d'acord amb el que estableix el reglament.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
sedia seggiola
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
cadmio

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
cadavere salma

cafetera /ka.feˈte.ɾa/ /kə.fəˈte.ɾə/ n fem
caffettiera

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
caffeina

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
cafro
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè n masc
caffè
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
caffellatte

cagaferro /ˌka.ɣaˈfɛ.ro/ /ˌka.ɣəˈfɛ.ro/ /ˌka.ɣəˈfɛ.ru/ n masc
rosticci

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
cagare cacare

cagarel·la /ka.ɣaˈɾɛ.ɫa/ /ka.ɣaˈɾɛ.ɫɛ/ /ka.ɣaˈɾɛɫ.ɫa/ /kə.ɣəˈɾɛ.ɫə/ /kə.ɣəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
cacherella

cairar /kajˈɾa/ /kajˈɾaɾ/ /kəjˈɾa/ caira cairada cairades cairant cairar cairaran cairarem cairaren cairares cairareu cairaria cairarien cairaries cairarà cairaràs cairaré cairaríem cairaríeu cairat cairats cairava cairaven cairaves caire cairem cairen caires cairessen cairesses cairessin cairessis caireu cairi cairin cairis cairo cairà cairàrem cairàreu cairàvem cairàveu cairés cairéssem cairésseu cairéssim cairéssiu cairí occ sept v
squadrare

cairell /kajˈɾeʎ/ /kəjˈɾeʎ/ n masc
capelli
Cercle de cabellera manllevadissa que imita i supleix els cabells naturals.

cairota /kajˈɾɔ.ta/ /kajˈɾɔ.tɔ/ /kəjˈɾɔ.tə/ adj neut
cairota
Relatiu o pertanyent a el Caire.

cairota /kajˈɾɔ.ta/ /kajˈɾɔ.tɔ/ /kəjˈɾɔ.tə/ n neut
cairota
Persona que habita o és originària de el Caire.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
scatola
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
cassa chiara

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
scatola nera

caixabanc /ˌka.ʃaˈβaŋ/ /ˌka.ʃəˈbaŋk/ /ˌka.ʃəˈβaŋ/ /ˌkaj.ʃaˈbaŋk/ /ˌkaj.ʃaˈβaŋ/ n masc
cassapanca

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
cala
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.
Acció de llançar xarxes a la mar per a pescar.
rincalzo
Excavació al costat dels fonaments d'un edifici que s'omple de formigó per a reforçar la fonamentació.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calafat calafata calafatada calafatades calafatam calafatant calafatar calafatara calafataran calafatarem calafataren calafatares calafatareu calafataria calafatarien calafataries calafatarà calafataràs calafataré calafataríem calafataríeu calafatassen calafatasses calafatassin calafatassis calafatat calafatats calafatau calafatava calafataven calafataves calafate calafatem calafaten calafates calafatessen calafatesses calafatessin calafatessis calafateu calafati calafatin calafatis calafato calafatà calafatàrem calafatàreu calafatàs calafatàssem calafatàsseu calafatàssim calafatàssiu calafatàvem calafatàveu calafatés calafatéssem calafatésseu calafatéssim calafatéssiu calafatí occ sept val v
calafatare

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
cassetto

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
comò

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
calamaro

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
grandine

calamitosament /ka.ɫa.miˌto.zaˈmen/ /ka.ɫa.miˌto.zaˈment/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈmen/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈment/ adv
calamitosamente

calandrar /ka.ɫanˈdɾa/ /ka.ɫanˈdɾaɾ/ /kə.ɫənˈdɾa/ calandra calandrada calandrades calandrant calandrar calandraran calandrarem calandraren calandrares calandrareu calandraria calandrarien calandraries calandrarà calandraràs calandraré calandraríem calandraríeu calandrat calandrats calandrava calandraven calandraves calandre calandrem calandren calandres calandressen calandresses calandressin calandressis calandreu calandri calandrin calandris calandro calandrà calandràrem calandràreu calandràvem calandràveu calandrés calandréssem calandrésseu calandréssim calandréssiu calandrí occ sept v
calandrare

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cal cala calada calades calam calant calar calara calaran calarem calaren calares calareu calaria calarien calaries calarà calaràs calaré calaríem calaríeu calassen calasses calassin calassis calat calats calau calava calaven calaves cale calem calen cales calessen calesses calessin calessis caleu cali calin calis calo calà calàrem calàreu calàs calàssem calàsseu calàssim calàssiu calàvem calàveu calés caléssem calésseu caléssim caléssiu calí occ sept val v
calare
Llançar una xarxa a dins la mar.
bagnare
Penetrar un líquid travessant un cos.
dare
Prendre el foc en un material.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
cranio

calb /ˈkaɫp/ adj masc
calvo

calba /ˈkaɫ.ba/ /ˈkaɫ.βə/ n fem
pelata

calc /ˈkaɫk/ n masc
calco
Còpia d'una obra original feta calcant.
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
calcagno

calceter /kaɫ.seˈte/ /kaɫ.seˈteɾ/ /kəɫ.səˈte/ n masc
calzettaio

calci n masc
calcio

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcific calcifica calcificada calcificades calcificam calcificant calcificar calcificara calcificaran calcificarem calcificaren calcificares calcificareu calcificaria calcificarien calcificaries calcificarà calcificaràs calcificaré calcificaríem calcificaríeu calcificassen calcificasses calcificassin calcificassis calcificat calcificats calcificau calcificava calcificaven calcificaves calcifico calcificà calcificàrem calcificàreu calcificàs calcificàssem calcificàsseu calcificàssim calcificàssiu calcificàvem calcificàveu calcifique calcifiquem calcifiquen calcifiques calcifiquessen calcifiquesses calcifiquessin calcifiquessis calcifiqueu calcifiqui calcifiquin calcifiquis calcifiqués calcifiquéssem calcifiquésseu calcifiquéssim calcifiquéssiu calcifiquí occ sept val v
calcificare

calcigament /kaɫ.si.ɣaˈmen/ /kaɫ.si.ɣaˈment/ /kəɫ.si.ɣəˈmen/ /kəɫ.si.ɣəˈment/ n masc
calpestamento

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calcina calcinada calcinades calcinam calcinant calcinar calcinara calcinaran calcinarem calcinaren calcinares calcinareu calcinaria calcinarien calcinaries calcinarà calcinaràs calcinaré calcinaríem calcinaríeu calcinassen calcinasses calcinassin calcinassis calcinat calcinats calcinau calcinava calcinaven calcinaves calcine calcinem calcinen calcines calcinessen calcinesses calcinessin calcinessis calcineu calcini calcinin calcinis calcino calcinà calcinàrem calcinàreu calcinàs calcinàssem calcinàsseu calcinàssim calcinàssiu calcinàvem calcinàveu calcinés calcinéssem calcinésseu calcinéssim calcinéssiu calciní calcín occ sept val v
calcinare

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
calcite

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
calcolatrice

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
calcolare

caldejar /kaɫ.deˈd͡ʒa/ /kaɫ.deˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.deˈʒa/ /kəɫ.dəˈd͡ʒa/ /kəɫ.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caldege caldegem caldegen caldeges caldegessen caldegesses caldegessin caldegessis caldegeu caldegi caldegin caldegis caldegés caldegéssem caldegésseu caldegéssim caldegéssiu caldegí caldeig caldeja caldejada caldejades caldejam caldejant caldejar caldejara caldejaran caldejarem caldejaren caldejares caldejareu caldejaria caldejarien caldejaries caldejarà caldejaràs caldejaré caldejaríem caldejaríeu caldejassen caldejasses caldejassin caldejassis caldejat caldejats caldejau caldejava caldejaven caldejaves caldejo caldejà caldejàrem caldejàreu caldejàs caldejàssem caldejàsseu caldejàssim caldejàssiu caldejàvem caldejàveu occ sept val v
scaldare
Escalfar per l’acció del sol.
arroventare
Arroentar al foc.

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
riscaldamento

calefactar /ka.ɫe.fakˈta/ /ka.ɫe.fakˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calefact calefacta calefactada calefactades calefactam calefactant calefactar calefactaran calefactarem calefactaren calefactares calefactareu calefactaria calefactarien calefactaries calefactarà calefactaràs calefactaré calefactaríem calefactaríeu calefactassen calefactasses calefactassin calefactassis calefactat calefactats calefactau calefactava calefactaven calefactaves calefacte calefactem calefacten calefactes calefactessen calefactesses calefactessin calefactessis calefacteu calefacti calefactin calefactis calefacto calefactà calefactàrem calefactàreu calefactàs calefactàssem calefactàsseu calefactàssim calefactàssiu calefactàvem calefactàveu calefactés calefactéssem calefactésseu calefactéssim calefactéssiu calefactí occ sept v
riscaldare

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
calendario

calendari gregorià n masc
calendario gregoriano

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
caldo
De temperatura elevada.
arrapato
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
brivido

calibrar /ka.ɫiˈbɾaɾ/ /ka.ɫiˈβɾa/ /kə.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calibr calibra calibrada calibrades calibram calibrant calibrar calibrara calibraran calibrarem calibraren calibrares calibrareu calibraria calibrarien calibraries calibrarà calibraràs calibraré calibraríem calibraríeu calibrassen calibrasses calibrassin calibrassis calibrat calibrats calibrau calibrava calibraven calibraves calibre calibrem calibren calibres calibressen calibresses calibressin calibressis calibreu calibri calibrin calibris calibro calibrà calibràrem calibràreu calibràs calibràssem calibràsseu calibràssim calibràssiu calibràvem calibràveu calibrés calibréssem calibrésseu calibréssim calibréssiu calibrí occ sept val v
calibrare
Mesurar el calibre d’un objecte cilíndric.
Donar a un objecte el calibre desitjat.
Ajustar les mesures d’un instrument amb el patró de magnituds.

calibre /kaˈɫi.bɾe/ /kəˈɫi.βɾə/ n masc
calibro

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
califfo

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
californio

call /ˈkaʎ/ n masc
callo
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
vico
Camí estret i llarg entre dues muntanyes.

callat /kaˈʎat/ /kəˈʎat/ adj masc
zitto

calmosament /kaɫˌmo.zaˈmen/ /kaɫˌmo.zaˈment/ /kəɫˌmo.zəˈmen/ /kəɫˌmo.zəˈment/ adv
calmamente

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
calore
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorosament /ka.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /ka.ɫoˌɾo.zaˈment/ /kə.ɫoˌɾo.zəˈment/ /kə.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
calorosamente

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
caloroso

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
colostro

calquejar /kaɫ.keˈd͡ʒa/ /kaɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.keˈʒa/ /kəɫ.kəˈd͡ʒa/ /kəɫ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calquege calquegem calquegen calqueges calquegessen calquegesses calquegessin calquegessis calquegeu calquegi calquegin calquegis calquegés calquegéssem calquegésseu calquegéssim calquegéssiu calquegí calqueig calqueja calquejada calquejades calquejam calquejant calquejar calquejaran calquejarem calquejaren calquejares calquejareu calquejaria calquejarien calquejaries calquejarà calquejaràs calquejaré calquejaríem calquejaríeu calquejassen calquejasses calquejassin calquejassis calquejat calquejats calquejau calquejava calquejaven calquejaves calquejo calquejà calquejàrem calquejàreu calquejàs calquejàssem calquejàsseu calquejàssim calquejàssiu calquejàvem calquejàveu occ sept v
faticare
(mallorquí, menorquí) Discórrer amb afany a un fi.

calumniador /ka.ɫum.ni.aˈðo/ /ka.ɫum.ni.aˈðoɾ/ /kə.ɫum.ni.əˈðo/ adj masc
calunniatore

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calumnia calumniada calumniades calumniam calumniant calumniar calumniara calumniaran calumniarem calumniaren calumniares calumniareu calumniaria calumniarien calumniaries calumniarà calumniaràs calumniaré calumniaríem calumniaríeu calumniassen calumniasses calumniassin calumniassis calumniat calumniats calumniau calumniava calumniaven calumniaves calumnie calumniem calumnien calumnies calumniessen calumniesses calumniessin calumniessis calumnieu calumnii calumnio calumnià calumniàrem calumniàreu calumniàs calumniàssem calumniàsseu calumniàssim calumniàssiu calumniàvem calumniàveu calumniés calumniéssem calumniésseu calumniéssim calumniéssiu calumnií calumniï calumniïn calumniïs occ sept val v
calunniare

calumniosament /ka.ɫum.niˌo.zaˈmen/ /ka.ɫum.niˌo.zaˈment/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈmen/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈment/ adv
calunniosamente

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
calice
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ n fem
callaite

cal·li- prefix
calli-

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
calligrafia

cal·ligràfic /ka.ɫiˈɣɾa.fik/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ /kə.ɫiˈɣɾa.fik/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ adj masc
calligrafico
Corresponent o pertanyent a la cal·ligrafia.
Que imita la cal·ligrafia (un escrit).

calç /ˈkaɫs/ n fem
calce

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
mutandine
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
calzature calzatura

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ n fem
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
mutande

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
calendola

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
malloppo

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
calunnia

cama /ˈka.ma/ n fem
gamba
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
cammeo

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
camaleonte

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
camomilla

camarlenc /ka.maɾˈɫeŋk/ /kə.məɾˈɫɛŋ/ n masc
camerlengo

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
camera

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
cameriere governanti
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camejar /ka.meˈd͡ʒa/ /ka.meˈd͡ʒaɾ/ /ka.meˈʒa/ /kə.məˈd͡ʒa/ /kə.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camege camegem camegen cameges camegessen camegesses camegessin camegessis camegeu camegi camegin camegis camegés camegéssem camegésseu camegéssim camegéssiu camegí cameig cameja camejada camejades camejam camejant camejar camejara camejaran camejarem camejaren camejares camejareu camejaria camejarien camejaries camejarà camejaràs camejaré camejaríem camejaríeu camejassen camejasses camejassin camejassis camejat camejats camejau camejava camejaven camejaves camejo camejà camejàrem camejàreu camejàs camejàssem camejàsseu camejàssim camejàssiu camejàvem camejàveu occ sept val v
sgambettare
(intransitiu) Moure les cames.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
cammello
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camforar /kaɱ.foˈɾa/ /kaɱ.foˈɾaɾ/ /kəɱ.foˈɾa/ /kəɱ.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camfor camfora camforada camforades camforam camforant camforar camforara camforaran camforarem camforaren camforares camforareu camforaria camforarien camforaries camforarà camforaràs camforaré camforaríem camforaríeu camforassen camforasses camforassin camforassis camforat camforats camforau camforava camforaven camforaves camfore camforem camforen camfores camforessen camforesses camforessin camforessis camforeu camfori camforin camforis camforo camforà camforàrem camforàreu camforàs camforàssem camforàsseu camforàssim camforàssiu camforàvem camforàveu camforés camforéssem camforésseu camforéssim camforéssiu camforí occ sept val v
canforare

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
camminare

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
camicia maglia
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
autocarro camion
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
campo
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
campana

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
campanile

campanejar /kam.pa.neˈd͡ʒa/ /kam.pa.neˈd͡ʒaɾ/ /kam.pa.neˈʒa/ /kəm.pə.nəˈd͡ʒa/ /kəm.pə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) campanege campanegem campanegen campaneges campanegessen campanegesses campanegessin campanegessis campanegeu campanegi campanegin campanegis campanegés campanegéssem campanegésseu campanegéssim campanegéssiu campanegí campaneig campaneja campanejada campanejades campanejam campanejant campanejar campanejara campanejaran campanejarem campanejaren campanejares campanejareu campanejaria campanejarien campanejaries campanejarà campanejaràs campanejaré campanejaríem campanejaríeu campanejassen campanejasses campanejassin campanejassis campanejat campanejats campanejau campanejava campanejaven campanejaves campanejo campanejà campanejàrem campanejàreu campanejàs campanejàssem campanejàsseu campanejàssim campanejàssiu campanejàvem campanejàveu occ sept val v
scampanare
Tocar les campanes durant força temps.

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
campagna

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camp campa campada campades campam campant campar campara camparan camparem camparen campares campareu camparia camparien camparies camparà camparàs camparé camparíem camparíeu campassen campasses campassin campassis campat campats campau campava campaven campaves campe campem campen campes campessen campesses campessin campessis campeu campi campin campis campo campà campàrem campàreu campàs campàssem campàsseu campàssim campàssiu campàvem campàveu campés campéssem campésseu campéssim campéssiu campí occ sept val v
campare
Salvar-se d'un perill.
Anar passant la vida, subsistir.

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ adj masc
campestre

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
contadino

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
campionato

campir /kamˈpi/ /kamˈpiɾ/ /kəmˈpi/ campeix campeixen campeixes campeixi campeixin campeixis campeixo campia campida campides campien campies campim campint campir campiran campirem campiren campires campireu campiria campirien campiries campirà campiràs campiré campiríem campiríeu campisca campisquen campisques campissen campisses campissin campissis campit campits campiu campix campixen campixes campixo campí campíem campíeu campírem campíreu campís campíssem campísseu campíssim campíssiu n-occ occ sept v
campire

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
campione

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
camuflare

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
camoscio
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camàndula /kaˈman.du.ɫa/ /kəˈman.du.ɫə/ n fem
storie
(plural) Explicacions fútils i hipòcrites.

camí /kaˈmi/ n masc
via

canal /kaˈnaɫ/ n masc
canale
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canalitzar /ka.na.liˈza/ /ka.na.ɫiˈd͡za/ /ka.na.ɫiˈza/ /ka.na.ɫiˈzaɾ/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canalitz canalitza canalitzada canalitzades canalitzam canalitzant canalitzar canalitzara canalitzaran canalitzarem canalitzaren canalitzares canalitzareu canalitzaria canalitzarien canalitzaries canalitzarà canalitzaràs canalitzaré canalitzaríem canalitzaríeu canalitzassen canalitzasses canalitzassin canalitzassis canalitzat canalitzats canalitzau canalitzava canalitzaven canalitzaves canalitze canalitzem canalitzen canalitzes canalitzessen canalitzesses canalitzessin canalitzessis canalitzeu canalitzi canalitzin canalitzis canalitzo canalitzà canalitzàrem canalitzàreu canalitzàs canalitzàssem canalitzàsseu canalitzàssim canalitzàssiu canalitzàvem canalitzàveu canalitzés canalitzéssem canalitzésseu canalitzéssim canalitzéssiu canalitzí occ sept val v
canalizzare

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
canaglia
Persona vil i reprovable.

canana /kaˈna.na/ /kəˈna.nə/ n fem
cartucciera
Cartutxera amb una filera de bagues per a guardar-hi en cadascuna una bala o un cartutx, normalment cenyida a la cintura.
totano
Mol·lusc semblant al calamar de cos més allargat (Todarodes sagittatus).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
cancelliere

cancellerescament /kan.se.ʎeˌɾes.kaˈmen/ /kan.se.ʎeˌɾes.kaˈment/ /kən.sə.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ /kən.sə.ʎəˌɾɛs.kəˈment/ adv
cancellerescamente

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
cancellare
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
candela

candi /ˈkan.di/ n masc
zucchero candito

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
candidato

candidatura /kan.di.ðaˈtu.ɾa/ /kən.di.ðəˈtu.ɾə/ n fem
candidatura

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ bal candeix candeixen candeixes candeixi candeixin candeixis candeixo candesc candesqui candesquin candesquis candia candida candides candien candies candiguem candigueu candim candint candir candira candiran candirem candiren candires candireu candiria candirien candiries candirà candiràs candiré candiríem candiríeu candisc candisca candisquen candisques candissen candisses candissin candissis candit candits candiu candix candixen candixes candixo candí candíem candíeu candírem candíreu candís candíssem candísseu candíssim candíssiu n-occ occ sept val v
candire
Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ n masc
polso

canella /kaˈne.ʎa/ /kəˈne.ʎə/ n fem
cannella
Canó per on surt l'aigua d’una font.

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
candelabro

caneló /ka.neˈɫo/ /kə.nəˈɫo/ n masc
cannellone

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
canguro
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
baby-sitter
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canilla /kaˈni.ʎa/ /kəˈni.ʎə/ n fem
muta

caninament /kaˌni.naˈmen/ /kaˌni.naˈment/ /kəˌni.nəˈmen/ /kəˌni.nəˈment/ adv
caninamente

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
condotto

canonar /ka.noˈna/ /ka.noˈnaɾ/ /kə.noˈna/ /kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canon canona canonada canonades canonam canonant canonar canonara canonaran canonarem canonaren canonares canonareu canonaria canonarien canonaries canonarà canonaràs canonaré canonaríem canonaríeu canonassen canonasses canonassin canonassis canonat canonats canonau canonava canonaven canonaves canone canonem canonen canones canonessen canonesses canonessin canonessis canoneu canoni canonin canonis canono canonà canonàrem canonàreu canonàs canonàssem canonàsseu canonàssim canonàssiu canonàvem canonàveu canonés canonéssem canonésseu canonéssim canonéssiu canoní occ sept val v
incannare
(transitiu, tèxtil) Carregar els canons de la llançadora amb el fil que es teixirà.

canoneig /ka.noˈnet͡ʃ/ /kə.noˈnət͡ʃ/ /kə.nuˈnɛt͡ʃ/ n masc
cannoneggiamento

canonejar /ka.no.neˈd͡ʒa/ /ka.no.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.no.neˈʒa/ /kə.no.nəˈd͡ʒa/ /kə.nu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) canonege canonegem canonegen canoneges canonegessen canonegesses canonegessin canonegessis canonegeu canonegi canonegin canonegis canonegés canonegéssem canonegésseu canonegéssim canonegéssiu canonegí canoneig canoneja canonejada canonejades canonejam canonejant canonejar canonejara canonejaran canonejarem canonejaren canonejares canonejareu canonejaria canonejarien canonejaries canonejarà canonejaràs canonejaré canonejaríem canonejaríeu canonejassen canonejasses canonejassin canonejassis canonejat canonejats canonejau canonejava canonejaven canonejaves canonejo canonejà canonejàrem canonejàreu canonejàs canonejàssem canonejàsseu canonejàssim canonejàssiu canonejàvem canonejàveu occ sept val v
cannoneggiare

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
canonico

canongessa /ka.noɲˈd͡ʒe.sa/ /kə.noɲˈʒə.sə/ /kə.nuɲˈʒɛ.sə/ n fem
canonichessa

canonitzar /ka.no.niˈd͡za/ /ka.no.niˈza/ /ka.no.niˈzaɾ/ /kə.no.niˈd͡za/ /kə.nu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canonitz canonitza canonitzada canonitzades canonitzam canonitzant canonitzar canonitzara canonitzaran canonitzarem canonitzaren canonitzares canonitzareu canonitzaria canonitzarien canonitzaries canonitzarà canonitzaràs canonitzaré canonitzaríem canonitzaríeu canonitzassen canonitzasses canonitzassin canonitzassis canonitzat canonitzats canonitzau canonitzava canonitzaven canonitzaves canonitze canonitzem canonitzen canonitzes canonitzessen canonitzesses canonitzessin canonitzessis canonitzeu canonitzi canonitzin canonitzis canonitzo canonitzà canonitzàrem canonitzàreu canonitzàs canonitzàssem canonitzàsseu canonitzàssim canonitzàssiu canonitzàvem canonitzàveu canonitzés canonitzéssem canonitzésseu canonitzéssim canonitzéssiu canonitzí occ sept val v
canonizzare
L'església, considerar sant a algú afegir-lo al cànon.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
pancetta
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansalada fumada n fem
bacon

cansalada viada n fem
pancetta

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
sfinitezza

cansar /kanˈsa/ /kanˈsaɾ/ /kənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cans cansa cansada cansades cansam cansant cansar cansara cansaran cansarem cansaren cansares cansareu cansaria cansarien cansaries cansarà cansaràs cansaré cansaríem cansaríeu cansassen cansasses cansassin cansassis cansat cansats cansau cansava cansaven cansaves canse cansem cansen canses cansessen cansesses cansessin cansessis canseu cansi cansin cansis canso cansà cansàrem cansàreu cansàs cansàssem cansàsseu cansàssim cansàssiu cansàvem cansàveu cansés canséssem cansésseu canséssim canséssiu cansí occ sept val v
stancare

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
stanco affaticato

cant gregorià n masc
canto gregoriano

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
cantante

cantal /kanˈtaɫ/ /kənˈtaɫ/ n masc
ciottolo

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
cantante

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
cantare
Produir música amb la veu.

cantarella n fem
cadenza
Modulació especial de la veu característica d’un determinat parlar i que resulta insòlita en el parlar propi.

cantarellejar /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈʒa/ cantarellege cantarellegem cantarellegen cantarelleges cantarellegessen cantarellegesses cantarellegessin cantarellegessis cantarellegeu cantarellegi cantarellegin cantarellegis cantarellegés cantarellegéssem cantarellegésseu cantarellegéssim cantarellegéssiu cantarellegí cantarelleja cantarellejada cantarellejades cantarellejant cantarellejar cantarellejaran cantarellejarem cantarellejaren cantarellejares cantarellejareu cantarellejaria cantarellejarien cantarellejaries cantarellejarà cantarellejaràs cantarellejaré cantarellejaríem cantarellejaríeu cantarellejat cantarellejats cantarellejava cantarellejaven cantarellejaves cantarellejo cantarellejà cantarellejàrem cantarellejàreu cantarellejàvem cantarellejàveu occ sept v
cantilelare

cantellejar /kan.te.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.te.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cantellegem cantellegen cantelleges cantellegessin cantellegessis cantellegeu cantellegi cantellegin cantellegis cantellegés cantellegéssim cantellegéssiu cantellegí cantelleig cantelleja cantellejada cantellejades cantellejam cantellejant cantellejar cantellejaran cantellejarem cantellejaren cantellejares cantellejareu cantellejaria cantellejarien cantellejaries cantellejarà cantellejaràs cantellejaré cantellejaríem cantellejaríeu cantellejassen cantellejasses cantellejassin cantellejassis cantellejat cantellejats cantellejau cantellejava cantellejaven cantellejaves cantellejà cantellejàrem cantellejàreu cantellejàs cantellejàssem cantellejàsseu cantellejàssim cantellejàssiu cantellejàvem cantellejàveu v
avere angoli
(intransitiu) Ser cantellut.
tagliare a spigolo
(transitiu) Fer cantells.

canterano /kan.teˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.nu/ n masc
secretaire

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
borraccia
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
angolo
Encreuament de dos carrers.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
cantante
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cantussege cantussegem cantussegen cantusseges cantussegessen cantussegesses cantussegessin cantussegessis cantussegeu cantussegi cantussegin cantussegis cantussegés cantussegéssem cantussegésseu cantussegéssim cantussegéssiu cantussegí cantusseig cantusseja cantussejada cantussejades cantussejam cantussejant cantussejar cantussejara cantussejaran cantussejarem cantussejaren cantussejares cantussejareu cantussejaria cantussejarien cantussejaries cantussejarà cantussejaràs cantussejaré cantussejaríem cantussejaríeu cantussejassen cantussejasses cantussejassin cantussejassis cantussejat cantussejats cantussejau cantussejava cantussejaven cantussejaves cantussejo cantussejà cantussejàrem cantussejàreu cantussejàs cantussejàssem cantussejàsseu cantussejàssim cantussejàssiu cantussejàvem cantussejàveu occ sept val v
canterellare

cantussol /kan.tuˈsɔɫ/ /kən.tuˈsɔɫ/ n masc
cantinela

cantàrida /kanˈta.ɾi.ða/ /kənˈta.ɾi.ðə/ n fem
cantaride

canusir /ka.nuˈzi/ /ka.nuˈziɾ/ /kə.nuˈzi/ canuseix canuseixen canuseixes canuseixi canuseixin canuseixis canuseixo canusia canusida canusides canusien canusies canusim canusint canusir canusiran canusirem canusiren canusires canusireu canusiria canusirien canusiries canusirà canusiràs canusiré canusiríem canusiríeu canusisca canusisquen canusisques canusissen canusisses canusissin canusissis canusit canusits canusiu canusix canusixen canusixes canusixo canusí canusíem canusíeu canusírem canusíreu canusís canusíssem canusísseu canusíssim canusíssiu n-occ occ sept v
incanutire

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
cambio
Acció i efecte de canviar.
resto
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviador /kam.bi.aˈðo/ /kam.bi.aˈðoɾ/ /kaɱ.vi.aˈðoɾ/ /kəm.bi.əˈðo/ /kəɱ.vi.əˈðo/ n masc
cambiatore

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
mutare
Modificar, fer diferent, variar.
barattare
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
cambiavalute

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
canna
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.
Per semblança, tija del blat o d'altres cereals.
Espècie de jonc que s'usa per a bastons o mangales.
El moll de l'os.
linguetta
La llengüeta del baixó i d'altres instruments de vent que s'introdueix a la boca per a sonar.

canyar /kaˈɲa/ /kaˈɲaɾ/ /kəˈɲa/ n masc
canneto

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
cannella
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.
stinco
Part anterior de la cama.

canyes /ˈka.ɲes/ /ˈka.ɲəs/ n fem
carozello
Torneig que la noblesa solia fer en ocasió d'algunes celebracions públiques, consistent en el llançament de canyes contra l'adversari.

cançó n fem
canzone
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canòdrom /kaˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾum/ n masc
cinodromo

canònicament /kaˌnɔ.ni.kaˈmen/ /kaˌnɔ.ni.kaˈment/ /kəˌnɔ.ni.kəˈmen/ /kəˌnɔ.ni.kəˈment/ adv
canonicamente

canó /kaˈno/ n masc
cannone
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.
calamo
(ornitologia) Part buida i transparent que forma la base del raquis de la ploma dels ocells, que no porta barbes i s'insereix en el cos de l'animal.

canós /kaˈnos/ /kəˈnos/ adj masc
canuto

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
caos

cap n masc
testa
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap a preposition
verso

cap d'any n masc
capodanno

cap de casa n masc
capofamiglia

cap de fava n masc
testa di cazzo

cap de setmana n masc
week-end fine settimana

cap-roig /ˌkabˈrɔt͡ʃ/ n masc
scorfano rosso

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
cappa
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
strato
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capacit capacita capacitada capacitades capacitam capacitant capacitar capacitara capacitaran capacitarem capacitaren capacitares capacitareu capacitaria capacitarien capacitaries capacitarà capacitaràs capacitaré capacitaríem capacitaríeu capacitassen capacitasses capacitassin capacitassis capacitat capacitats capacitau capacitava capacitaven capacitaves capacite capacitem capaciten capacites capacitessen capacitesses capacitessin capacitessis capaciteu capaciti capacitin capacitis capacito capacità capacitàrem capacitàreu capacitàs capacitàssem capacitàsseu capacitàssim capacitàssiu capacitàvem capacitàveu capacités capacitéssem capacitésseu capacitéssim capacitéssiu capacití occ sept val v
abilitare

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capalce capalcem capalcen capalces capalcessen capalcesses capalcessin capalcessis capalceu capalci capalcin capalcis capalcés capalcéssem capalcésseu capalcéssim capalcéssiu capalcí capalç capalça capalçada capalçades capalçam capalçant capalçar capalçaran capalçarem capalçaren capalçares capalçareu capalçaria capalçarien capalçaries capalçarà capalçaràs capalçaré capalçaríem capalçaríeu capalçassen capalçasses capalçassin capalçassis capalçat capalçats capalçau capalçava capalçaven capalçaves capalço capalçà capalçàrem capalçàreu capalçàs capalçàssem capalçàsseu capalçàssim capalçàssiu capalçàvem capalçàveu occ sept v
alzare
Alçar d’un cap.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
capiente
Que té capacitat.
capace
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbaixar-se /ˌkab.bajˈʃar.se/ /ˌkab.bajˈʃaɾ.se/ /ˌkab.baˈʃaɾ.se/ /ˌkab.bə.ʃərˈsə/ /ˌkab.bəˈʃar.sə/ /ˌkab.bəˈʃaɾ.sə/ capbaixa capbaixada capbaixades capbaixant capbaixar capbaixaran capbaixarem capbaixaren capbaixares capbaixareu capbaixaria capbaixarien capbaixaries capbaixarà capbaixaràs capbaixaré capbaixaríem capbaixaríeu capbaixat capbaixats capbaixava capbaixaven capbaixaves capbaixem capbaixen capbaixes capbaixessen capbaixesses capbaixessin capbaixessis capbaixeu capbaixi capbaixin capbaixis capbaixo capbaixà capbaixàrem capbaixàreu capbaixàvem capbaixàveu capbaixés capbaixéssem capbaixésseu capbaixéssim capbaixéssiu capbaixí sept v
incarnarsi

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
immergersi
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capbussejar /kab.bu.seˈd͡ʒa/ /kab.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /kab.bu.seˈʒa/ /kəb.bu.səˈd͡ʒa/ /kəb.bu.səˈʒa/ capbussegem capbussegen capbusseges capbussegessen capbussegesses capbussegessin capbussegessis capbussegeu capbussegi capbussegin capbussegis capbussegés capbussegéssem capbussegésseu capbussegéssim capbussegéssiu capbussegí capbusseja capbussejada capbussejades capbussejant capbussejar capbussejaran capbussejarem capbussejaren capbussejares capbussejareu capbussejaria capbussejarien capbussejaries capbussejarà capbussejaràs capbussejaré capbussejaríem capbussejaríeu capbussejat capbussejats capbussejava capbussejaven capbussejaves capbussejo capbussejà capbussejàrem capbussejàreu capbussejàvem capbussejàveu sept v
tuffarsi

capciosament /kap.siˌo.zaˈmen/ /kap.siˌo.zaˈment/ /kəp.siˌo.zəˈmen/ /kəp.siˌo.zəˈment/ adv
capziosamente

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
cappella chiesetta

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
cappellano
Sacerdot titular d'una capellania.
merluzzo capellano
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus minutus)

capficar /ˌkap.fiˈka/ /ˌkap.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capfic capfica capficada capficades capficam capficant capficar capficara capficaran capficarem capficaren capficares capficareu capficaria capficarien capficaries capficarà capficaràs capficaré capficaríem capficaríeu capficassen capficasses capficassin capficassis capficat capficats capficau capficava capficaven capficaves capfico capficà capficàrem capficàreu capficàs capficàssem capficàsseu capficàssim capficàssiu capficàvem capficàveu capfique capfiquem capfiquen capfiques capfiquessen capfiquesses capfiquessin capfiquessis capfiqueu capfiqui capfiquin capfiquis capfiqués capfiquéssem capfiquésseu capfiquéssim capfiquéssiu capfiquí occ sept val v
margottare
Doblegar una branca i colgar-la en terra perquè arreli.
preoccuparsi
(pronominal) Preocupar-se molt per alguna cosa.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
alare

capgirar /ˌkab.d͡ʒiˈɾa/ /ˌkab.d͡ʒiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capgir capgira capgirada capgirades capgiram capgirant capgirar capgirara capgiraran capgirarem capgiraren capgirares capgirareu capgiraria capgirarien capgiraries capgirarà capgiraràs capgiraré capgiraríem capgiraríeu capgirassen capgirasses capgirassin capgirassis capgirat capgirats capgirau capgirava capgiraven capgiraves capgire capgirem capgiren capgires capgiressen capgiresses capgiressin capgiressis capgireu capgiri capgirin capgiris capgiro capgirà capgiràrem capgiràreu capgiràs capgiràssem capgiràsseu capgiràssim capgiràssiu capgiràvem capgiràveu capgirés capgiréssem capgirésseu capgiréssim capgiréssiu capgirí occ sept val v
capovolgere
Voltar un objecte en sentit vertical, posant el que estava a dalt a la part de baix.
scompigliare
Canviar radicalment les coses.

capgirellar /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎa/ /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎaɾ/ /ˌkab.ʒi.ɾəˈʎa/ capgirella capgirellada capgirellades capgirellant capgirellar capgirellaran capgirellarem capgirellaren capgirellares capgirellareu capgirellaria capgirellarien capgirellaries capgirellarà capgirellaràs capgirellaré capgirellaríem capgirellaríeu capgirellat capgirellats capgirellava capgirellaven capgirellaves capgirelle capgirellem capgirellen capgirelles capgirellessen capgirellesses capgirellessin capgirellessis capgirelleu capgirelli capgirellin capgirellis capgirello capgirellà capgirellàrem capgirellàreu capgirellàvem capgirellàveu capgirellés capgirelléssem capgirellésseu capgirelléssim capgirelléssiu capgirellí occ sept v
capitombare

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
girino
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
capibara

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
capillare
(anatomia) vas capil·lar

capissar /ka.piˈsa/ /ka.piˈsaɾ/ /kə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capissa capissada capissades capissant capissar capissara capissaran capissarem capissaren capissares capissareu capissaria capissarien capissaries capissarà capissaràs capissaré capissaríem capissaríeu capissassen capissasses capissat capissats capissava capissaven capissaves capisse capissem capissen capisses capissessen capissesses capissessin capissessis capisseu capissi capissin capissis capisso capissà capissàrem capissàreu capissàssem capissàsseu capissàvem capissàveu capissés capisséssem capissésseu capisséssim capisséssiu capissí occ val val (1) v
essere sveglio
(intransitiu) Saber comprendre, pensar-hi, veure-ho.

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
capitale
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
capitale
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital /ka.piˈtaɫ/ n masc
capitale
Diners, conjunt de béns acumulats.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
capitalismo

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitalitz capitalitza capitalitzada capitalitzades capitalitzam capitalitzant capitalitzar capitalitzara capitalitzaran capitalitzarem capitalitzaren capitalitzares capitalitzareu capitalitzaria capitalitzarien capitalitzaries capitalitzarà capitalitzaràs capitalitzaré capitalitzaríem capitalitzaríeu capitalitzassen capitalitzasses capitalitzassin capitalitzassis capitalitzat capitalitzats capitalitzau capitalitzava capitalitzaven capitalitzaves capitalitze capitalitzem capitalitzen capitalitzes capitalitzessen capitalitzesses capitalitzessin capitalitzessis capitalitzeu capitalitzi capitalitzin capitalitzis capitalitzo capitalitzà capitalitzàrem capitalitzàreu capitalitzàs capitalitzàssem capitalitzàsseu capitalitzàssim capitalitzàssiu capitalitzàvem capitalitzàveu capitalitzés capitalitzéssem capitalitzésseu capitalitzéssim capitalitzéssiu capitalitzí occ sept val v
capitalizzare
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
(transitiu, economia, dret) Computar el capital que representa (una renda, un pagament periòdic...) d’acord amb una taxa d’interès.
(transitiu, economia, política, activisme, de vegades figurat) Treure profit (d'un fet, d'una situació, d'una circumstància), generalment per a generar capital.
(transitiu, intransitiu, economia) Invertir en les accions d'una empresa per a fer augmentar el seu capital.

capitalment /ka.piˌtaɫˈmen/ /ka.piˌtaɫˈment/ /kə.piˌtaɫˈmen/ /kə.piˌtaɫˈment/ adv
capitalmente

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capitanege capitanegem capitanegen capitaneges capitanegessen capitanegesses capitanegessin capitanegessis capitanegeu capitanegi capitanegin capitanegis capitanegés capitanegéssem capitanegésseu capitanegéssim capitanegéssiu capitanegí capitaneig capitaneja capitanejada capitanejades capitanejam capitanejant capitanejar capitanejara capitanejaran capitanejarem capitanejaren capitanejares capitanejareu capitanejaria capitanejarien capitanejaries capitanejarà capitanejaràs capitanejaré capitanejaríem capitanejaríeu capitanejassen capitanejasses capitanejassin capitanejassis capitanejat capitanejats capitanejau capitanejava capitanejaven capitanejaves capitanejo capitanejà capitanejàrem capitanejàreu capitanejàs capitanejàssem capitanejàsseu capitanejàssim capitanejàssiu capitanejàvem capitanejàveu occ sept val v
capitanare

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
capitello

capitonar /ka.pi.toˈna/ /ka.pi.toˈnaɾ/ /kə.pi.toˈna/ /kə.pi.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capitona capitonada capitonades capitonant capitonar capitonara capitonaran capitonarem capitonaren capitonares capitonareu capitonaria capitonarien capitonaries capitonarà capitonaràs capitonaré capitonaríem capitonaríeu capitonassen capitonasses capitonat capitonats capitonava capitonaven capitonaves capitone capitonem capitonen capitones capitonessen capitonesses capitoneu capitono capitonà capitonàrem capitonàreu capitonàssem capitonàsseu capitonàvem capitonàveu capitonés capitonéssem capitonésseu capitoní occ val val (1) v
ovattare

capitost /ka.piˈtɔst/ /kə.piˈtɔst/ n neut
cappo

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ adj
capitolare
Relatiu al capítol.

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitul capitula capitulada capitulades capitulam capitulant capitular capitulara capitularan capitularem capitularen capitulares capitulareu capitularia capitularien capitularies capitularà capitularàs capitularé capitularíem capitularíeu capitulassen capitulasses capitulassin capitulassis capitulat capitulats capitulau capitulava capitulaven capitulaves capitule capitulem capitulen capitules capitulessen capitulesses capitulessin capitulessis capituleu capituli capitulin capitulis capitulo capitulà capitulàrem capitulàreu capitulàs capitulàssem capitulàsseu capitulàssim capitulàssiu capitulàvem capitulàveu capitulés capituléssem capitulésseu capituléssim capituléssiu capitulí occ sept val v
capitolare
(intransitiu) En una disputa, rendir-se, donar-se per vençut.

capitularment /ka.pi.tuˌɫarˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈment/ /kə.pi.tuˌɫarˈmen/ /kə.pi.tuˌɫaɾˈment/ adv
capitolarmente

capità /ka.piˈta/ n masc
capitano

caplletra /ˌkabˈʎe.tɾa/ /ˌkabˈʎə.tɾə/ /ˌkabˈʎɛ.tɾə/ n fem
capolettera

caplleuta /ˌkabˈʎew.ta/ /ˌkabˈʎew.tə/ n fem
cauzione

capmassar-se /ˌkab.maˈsaɾ.se/ /ˌkam.maˈsar.se/ /ˌkam.mə.sərˈsə/ /ˌkam.məˈsar.sə/ /ˌkam.məˈsaɾ.sə/ capmassa capmassada capmassades capmassant capmassar capmassaran capmassarem capmassaren capmassares capmassareu capmassaria capmassarien capmassaries capmassarà capmassaràs capmassaré capmassaríem capmassaríeu capmassat capmassats capmassava capmassaven capmassaves capmassem capmassen capmasses capmassessen capmassesses capmassessin capmassessis capmasseu capmassi capmassin capmassis capmasso capmassà capmassàrem capmassàreu capmassàvem capmassàveu capmassés capmasséssem capmassésseu capmasséssim capmasséssiu capmassí sept v
abbattersi

caponar /ka.poˈna/ /ka.poˈnaɾ/ /kə.poˈna/ /kə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capon capona caponada caponades caponam caponant caponar caponaran caponarem caponaren caponares caponareu caponaria caponarien caponaries caponarà caponaràs caponaré caponaríem caponaríeu caponassen caponasses caponassin caponassis caponat caponats caponau caponava caponaven caponaves capone caponem caponen capones caponessen caponesses caponessin caponessis caponeu caponi caponin caponis capono caponà caponàrem caponàreu caponàs caponàssem caponàsseu caponàssim caponàssiu caponàvem caponàveu caponés caponéssem caponésseu caponéssim caponéssiu caponí occ sept v
accapponare
Fer capó castrant un pollastre.
accoppiare
Cobrir el mascle d’aviram a la femella.

capot /kaˈpɔt/ /kəˈpɔt/ n masc
cappotto

capota /kaˈpɔ.ta/ /kaˈpɔ.tɔ/ /kəˈpɔ.tə/ n fem
cappotta
Capell lleuger de dona.
mantice
Coberta lleugera d’alguns vehicles.

capotar /ka.poˈta/ /ka.poˈtaɾ/ /ka.puˈta/ /kə.poˈta/ /kə.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capot capota capotada capotades capotam capotant capotar capotaran capotarem capotaren capotares capotareu capotaria capotarien capotaries capotarà capotaràs capotaré capotaríem capotaríeu capotassen capotasses capotassin capotassis capotat capotats capotau capotava capotaven capotaves capote capotem capoten capotes capotessen capotesses capotessin capotessis capoteu capoti capotin capotis capoto capotà capotàrem capotàreu capotàs capotàssem capotàsseu capotàssim capotàssiu capotàvem capotàveu capotés capotéssem capotésseu capotéssim capotéssiu capotí occ sept v
cappottare

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
Capricorno

capritxosament /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈmen/ /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈment/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈmen/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈment/ adv
capricciosamente

capsa /ˈkap.sa/ n fem
scatola

capsa de música n fem
scatola armonica

capsigrany /kap.siˈɣɾaɲ/ /kəp.siˈɣɾaɲ/ n masc
averla
Ocell de la família dels lànids.

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
mendicante

captar /kapˈta/ /kapˈtaɾ/ /kəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capt capta captada captades captam captant captar captara captaran captarem captaren captares captareu captaria captarien captaries captarà captaràs captaré captaríem captaríeu captassen captasses captassin captassis captat captats captau captava captaven captaves capte captem capten captes captessen captesses captessin captessis capteu capti captin captis capto captà captàrem captàreu captàs captàssem captàsseu captàssim captàssiu captàvem captàveu captés captéssem captésseu captéssim captéssiu captí occ sept val v
catturare

captenir-se /ˌkap.teˈniɾ.se/ /ˌkap.tə.nirˈsə/ /ˌkap.təˈnir.sə/ /ˌkap.təˈniɾ.sə/ bal captenc captendran captendrem captendreu captendria captendrien captendries captendrà captendràs captendré captendríem captendríeu captenen captenguda captengudes captenguem captengueren captengueres captenguessin captenguessis captengueu captengui captenguin captenguis captengut captenguts captengué captenguérem captenguéreu captengués captenguéssim captenguéssiu captenguí captenia captenien captenies captenim captenint captenir capteniu captens capteníem capteníeu captinc captindran captindrem captindreu captindria captindrien captindries captindrà captindràs captindré captindríem captindríeu captinga captinguda captingudes captinguem captinguen captinguera captingueren captingueres captingues captinguessen captinguesses captinguessin captinguessis captingueu captingui captinguin captinguis captingut captinguts captingué captinguérem captinguéreu captingués captinguéssem captinguésseu captinguéssim captinguéssiu captinguí capté captén captín occ val v
comportarsi

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
cattivo

captivar /kap.tiˈvaɾ/ /kap.tiˈβa/ /kəp.tiˈva/ /kəp.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captiu captiv captiva captivada captivades captivam captivant captivar captivara captivaran captivarem captivaren captivares captivareu captivaria captivarien captivaries captivarà captivaràs captivaré captivaríem captivaríeu captivassen captivasses captivassin captivassis captivat captivats captivau captivava captivaven captivaves captive captivem captiven captives captivessen captivesses captivessin captivessis captiveu captivi captivin captivis captivo captivà captivàrem captivàreu captivàs captivàssem captivàsseu captivàssim captivàssiu captivàvem captivàveu captivés captivéssem captivésseu captivéssim captivéssiu captiví occ sept val v
cattivare
Agafar i retenir algú contra la seva voluntat, fer captiu.
Atreure fortament l'atenció.

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captur captura capturada capturades capturam capturant capturar capturara capturaran capturarem capturaren capturares capturareu capturaria capturarien capturaries capturarà capturaràs capturaré capturaríem capturaríeu capturassen capturasses capturassin capturassis capturat capturats capturau capturava capturaven capturaves capture capturem capturen captures capturessen capturesses capturessin capturessis captureu capturi capturin capturis capturo capturà capturàrem capturàreu capturàs capturàssem capturàsseu capturàssim capturàssiu capturàvem capturàveu capturés capturéssem capturésseu capturéssim capturéssiu capturí occ sept val v
catturare
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
cappuccio
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
cappuccino
(botànica) Primat platirí del gènere Cebus.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
imbrunire
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
palla
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
chioma
Conjunt de les branques d'un arbre.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
capitolo
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
cappone
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
gomena
(nàutica) Cap gruixut o cadena que subjecta l’àncora a l’amura del vaixell.
cofano
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
caro costoso
De preu elevat.
caro
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
siccome

cara /ˈka.ɾa/ n fem
faccia viso
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
zucca
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

carabassejar /ka.ɾa.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾa.βa.seˈd͡ʒa/ /ka.ɾa.βa.seˈʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈʒa/ /kə.ɾə.βə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carabassegem carabassegen carabasseges carabassegessen carabassegesses carabassegessin carabassegessis carabassegeu carabassegi carabassegin carabassegis carabassegés carabassegéssem carabassegésseu carabassegéssim carabassegéssiu carabassegí carabasseig carabasseja carabassejada carabassejades carabassejam carabassejant carabassejar carabassejaran carabassejarem carabassejaren carabassejares carabassejareu carabassejaria carabassejarien carabassejaries carabassejarà carabassejaràs carabassejaré carabassejaríem carabassejaríeu carabassejassen carabassejasses carabassejassin carabassejassis carabassejat carabassejats carabassejau carabassejava carabassejaven carabassejaves carabassejo carabassejà carabassejàrem carabassejàreu carabassejàs carabassejàssem carabassejàsseu carabassejàssim carabassejàssiu carabassejàvem carabassejàveu sept v
tendere all’arancione
(intransitiu) Un color, tirar a ataronjat com el carabassa.
bocciare
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa, suspendre a algú en un examen.
respingere sapere di zucca
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa una noia, rebutjar un pretendent.

caracterial /ka.ɾak.te.ɾiˈaɫ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈaɫ/ n neut
caratteriale

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) caracteritz caracteritza caracteritzada caracteritzades caracteritzam caracteritzant caracteritzar caracteritzara caracteritzaran caracteritzarem caracteritzaren caracteritzares caracteritzareu caracteritzaria caracteritzarien caracteritzaries caracteritzarà caracteritzaràs caracteritzaré caracteritzaríem caracteritzaríeu caracteritzassen caracteritzasses caracteritzassin caracteritzassis caracteritzat caracteritzats caracteritzau caracteritzava caracteritzaven caracteritzaves caracteritze caracteritzem caracteritzen caracteritzes caracteritzessen caracteritzesses caracteritzessin caracteritzessis caracteritzeu caracteritzi caracteritzin caracteritzis caracteritzo caracteritzà caracteritzàrem caracteritzàreu caracteritzàs caracteritzàssem caracteritzàsseu caracteritzàssim caracteritzàssiu caracteritzàvem caracteritzàveu caracteritzés caracteritzéssem caracteritzésseu caracteritzéssim caracteritzéssiu caracteritzí occ sept val v
caratterizzare

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
caratteristico

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
caratteristica
Forma femenina de característic.

característicament /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈmen/ /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈment/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈmen/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈment/ adv
caratteristicamente

caracul /ka.ɾaˈkuɫ/ /kə.ɾəˈkuɫ/ n masc
karakul

carafeixar /ˌka.ɾa.fejˈʃa/ /ˌka.ɾa.fejˈʃaɾ/ /ˌka.ɾa.feˈʃa/ /ˌka.ɾə.fəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carafeix carafeixa carafeixada carafeixades carafeixam carafeixant carafeixar carafeixara carafeixaran carafeixarem carafeixaren carafeixares carafeixareu carafeixaria carafeixarien carafeixaries carafeixarà carafeixaràs carafeixaré carafeixaríem carafeixaríeu carafeixassen carafeixasses carafeixassin carafeixassis carafeixat carafeixats carafeixau carafeixava carafeixaven carafeixaves carafeixe carafeixem carafeixen carafeixes carafeixessen carafeixesses carafeixessin carafeixessis carafeixeu carafeixi carafeixin carafeixis carafeixo carafeixà carafeixàrem carafeixàreu carafeixàs carafeixàssem carafeixàsseu carafeixàssim carafeixàssiu carafeixàvem carafeixàveu carafeixés carafeixéssem carafeixésseu carafeixéssim carafeixéssiu carafeixí occ val v
fendere

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
chiocciola
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
vite
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ n masc
cazo
(vulgarisme) penis

caramella n fem
zufolo

carament /ˌka.ɾaˈmen/ /ˌka.ɾaˈment/ /ˌka.ɾəˈmen/ /ˌka.ɾəˈment/ adv
caramente
D'una manera cara, tendra.

caramullar /ka.ɾa.muˈʎa/ /ka.ɾa.muˈʎaɾ/ /kə.ɾə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caramull caramulla caramullada caramullades caramullam caramullant caramullar caramullara caramullaran caramullarem caramullaren caramullares caramullareu caramullaria caramullarien caramullaries caramullarà caramullaràs caramullaré caramullaríem caramullaríeu caramullassen caramullasses caramullassin caramullassis caramullat caramullats caramullau caramullava caramullaven caramullaves caramulle caramullem caramullen caramulles caramullessen caramullesses caramullessin caramullessis caramulleu caramulli caramullin caramullis caramullo caramullà caramullàrem caramullàreu caramullàs caramullàssem caramullàsseu caramullàssim caramullàssiu caramullàvem caramullàveu caramullés caramulléssem caramullésseu caramulléssim caramulléssiu caramullí occ sept val v
colmare
Omplir un recipient per sobre de les vores.
ammucchiare
Amuntegar diverses coses en un munt desordenat.

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
caravanserraglio

carbonar /kar.βoˈna/ /kaɾ.boˈnaɾ/ /kaɾ.βoˈna/ /kər.buˈna/ /kəɾ.boˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbon carbona carbonada carbonades carbonam carbonant carbonar carbonara carbonaran carbonarem carbonaren carbonares carbonareu carbonaria carbonarien carbonaries carbonarà carbonaràs carbonaré carbonaríem carbonaríeu carbonassen carbonasses carbonassin carbonassis carbonat carbonats carbonau carbonava carbonaven carbonaves carbone carbonem carbonen carbones carbonessen carbonesses carbonessin carbonessis carboneu carboni carbonin carbonis carbono carbonà carbonàrem carbonàreu carbonàs carbonàssem carbonàsseu carbonàssim carbonàssiu carbonàvem carbonàveu carbonés carbonéssem carbonésseu carbonéssim carbonéssiu carboní occ sept val v
carbonizzare

carbonatació /kaɾ.bo.na.ta.siˈo/ /kər.bu.nə.tə.siˈo/ /kəɾ.bo.nə.tə.siˈo/ n fem
carbonatazione

carbonatar /kar.βo.naˈta/ /kaɾ.bo.naˈtaɾ/ /kaɾ.βo.naˈta/ /kər.bu.nəˈta/ /kəɾ.bo.nəˈta/ alg ant bal carbonat carbonata carbonatada carbonatades carbonataia carbonataien carbonataies carbonatam carbonatant carbonatar carbonatara carbonataran carbonatarem carbonataren carbonatares carbonatareu carbonataria carbonatarien carbonataries carbonatariva carbonatariven carbonatarives carbonatarà carbonataràs carbonataré carbonataríem carbonataríeu carbonatarívem carbonataríveu carbonatassen carbonatasses carbonatassin carbonatassis carbonatat carbonatats carbonatau carbonatava carbonataven carbonataves carbonatavi carbonatavo carbonate carbonateguem carbonateguessa carbonateguessen carbonateguesses carbonategueu carbonategués carbonateguéssom carbonateguéssou carbonatem carbonaten carbonates carbonatessa carbonatessen carbonatesses carbonatessi carbonatessin carbonatessis carbonateu carbonati carbonatin carbonatis carbonato carbonatos carbonats carbonatà carbonatàiem carbonatàieu carbonatàrem carbonatàreu carbonatàs carbonatàssem carbonatàsseu carbonatàssim carbonatàssiu carbonatàvem carbonatàvets carbonatàveu carbonatàvom carbonatés carbonatéssem carbonatésseu carbonatéssim carbonatéssiu carbonatí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
carbonatare

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbonio

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbonitz carbonitza carbonitzada carbonitzades carbonitzam carbonitzant carbonitzar carbonitzara carbonitzaran carbonitzarem carbonitzaren carbonitzares carbonitzareu carbonitzaria carbonitzarien carbonitzaries carbonitzarà carbonitzaràs carbonitzaré carbonitzaríem carbonitzaríeu carbonitzassen carbonitzasses carbonitzassin carbonitzassis carbonitzat carbonitzats carbonitzau carbonitzava carbonitzaven carbonitzaves carbonitze carbonitzem carbonitzen carbonitzes carbonitzessen carbonitzesses carbonitzessin carbonitzessis carbonitzeu carbonitzi carbonitzin carbonitzis carbonitzo carbonitzà carbonitzàrem carbonitzàreu carbonitzàs carbonitzàssem carbonitzàsseu carbonitzàssim carbonitzàssiu carbonitzàvem carbonitzàveu carbonitzés carbonitzéssem carbonitzésseu carbonitzéssim carbonitzéssiu carbonitzí occ sept val v
carbonizzare

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
carburo

carburar /kar.βuˈɾa/ /kaɾ.buˈɾaɾ/ /kaɾ.βuˈɾa/ /kər.buˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbur carbura carburada carburades carburam carburant carburar carburara carburaran carburarem carburaren carburares carburareu carburaria carburarien carburaries carburarà carburaràs carburaré carburaríem carburaríeu carburassen carburasses carburassin carburassis carburat carburats carburau carburava carburaven carburaves carbure carburem carburen carbures carburessen carburesses carburessin carburessis carbureu carburi carburin carburis carburo carburà carburàrem carburàreu carburàs carburàssem carburàsseu carburàssim carburàssiu carburàvem carburàveu carburés carburéssem carburésseu carburéssim carburéssiu carburí occ sept val v
carburare

carbó /kaɾˈbo/ n masc
carbone
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
faretra

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
carcinoma

carcomprar /ˌkar.komˈpɾa/ /ˌkar.kumˈpɾa/ /ˌkaɾ.komˈpɾa/ /ˌkaɾ.komˈpɾaɾ/ carcompra carcomprada carcomprades carcomprant carcomprar carcompraran carcomprarem carcompraren carcomprares carcomprareu carcompraria carcomprarien carcompraries carcomprarà carcompraràs carcompraré carcompraríem carcompraríeu carcomprat carcomprats carcomprava carcompraven carcompraves carcomprem carcompren carcompres carcompressen carcompresses carcompressin carcompressis carcompreu carcompri carcomprin carcompris carcompro carcomprà carcompràrem carcompràreu carcompràvem carcompràveu carcomprés carcompréssem carcomprésseu carcompréssim carcompréssiu carcomprí sept v
pagare caro

card /ˈkart/ n masc
cardo

carda /ˈkar.də/ /ˈkaɾ.ða/ n fem
cardatura

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
cardare
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.
scopare
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
cardinale
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
cardinal cardinale

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
cardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cardiologia

cardiopatia /kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /kər.di.u.pəˈti.ə/ /kər.ði.u.pəˈti.ə/ /kəɾ.ði.o.pəˈti.ə/ n fem
cardiopatia

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
cardiovascolare

carejar /ka.ɾeˈd͡ʒa/ /ka.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾeˈʒa/ /kə.ɾəˈd͡ʒa/ /kə.ɾəˈʒa/ v
essere caro
Tirar a car, donar-se la tendència de preus elevats.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ adj masc
careliano
Relatiu a la República de Carèlia, a l’ètnia del territori o la seva llengua.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
careliano
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carenar /ka.ɾeˈna/ /ka.ɾeˈnaɾ/ /kə.ɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carena carenada carenades carenam carenant carenar carenara carenaran carenarem carenaren carenares carenareu carenaria carenarien carenaries carenarà carenaràs carenaré carenaríem carenaríeu carenassen carenasses carenassin carenassis carenat carenats carenau carenava carenaven carenaves carene carenem carenen carenes carenessen carenesses carenessin carenessis careneu careni carenin carenis careno carenà carenàrem carenàreu carenàs carenàssem carenàsseu carenàssim carenàssiu carenàvem carenàveu carenés carenéssem carenésseu carenéssim carenéssiu carení carèn occ sept val v
carenare

carenejar /ka.ɾe.neˈd͡ʒa/ /ka.ɾe.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾe.neˈʒa/ /kə.ɾə.nəˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carenege carenegem carenegen careneges carenegessen carenegesses carenegessin carenegessis carenegeu carenegi carenegin carenegis carenegés carenegéssem carenegésseu carenegéssim carenegéssiu carenegí careneig careneja carenejada carenejades carenejam carenejant carenejar carenejaran carenejarem carenejaren carenejares carenejareu carenejaria carenejarien carenejaries carenejarà carenejaràs carenejaré carenejaríem carenejaríeu carenejassen carenejasses carenejassin carenejassis carenejat carenejats carenejau carenejava carenejaven carenejaves carenejo carenejà carenejàrem carenejàreu carenejàs carenejàssem carenejàsseu carenejàssim carenejàssiu carenejàvem carenejàveu occ sept v
camminare lungo la linea di crinale

carener /ka.ɾeˈne/ /ka.ɾeˈneɾ/ /kə.ɾəˈne/ n masc
comignolo
Aresta culminant en la intersecció de dos aiguavessos d’una teulada.

cariar-se /ka.ɾiˈaɾ.se/ /kə.ɾi.ərˈsə/ /kə.ɾiˈar.sə/ /kə.ɾiˈaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caria cariada cariades cariam cariant cariar cariara cariaran cariarem cariaren cariares cariareu cariaria cariarien cariaries cariarà cariaràs cariaré cariaríem cariaríeu cariassen cariasses cariassin cariassis cariat cariats cariau cariava cariaven cariaves carie cariem carien caries cariessen cariesses cariessin cariessis carieu carii cario carià cariàrem cariàreu cariàs cariàssem cariàsseu cariàssim cariàssiu cariàvem cariàveu cariés cariéssem cariésseu cariéssim cariéssiu carií cariï cariïn cariïs occ val v
cariarsi

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
carillon campanelli
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carinar /ka.ɾiˈna/ /ka.ɾiˈnaɾ/ /kə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. carina carinada carinades carinant carinar carinara carinaran carinarem carinaren carinares carinareu carinaria carinarien carinaries carinarà carinaràs carinaré carinaríem carinaríeu carinassen carinasses carinat carinats carinava carinaven carinaves carine carinem carinen carines carinessen carinesses carinessin carinessis carineu carini carinin carinis carino carinà carinàrem carinàreu carinàssem carinàsseu carinàvem carinàveu carinés carinéssem carinésseu carinéssim carinéssiu cariní occ sept val val (1) v
ululare

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
carisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
carità

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
caritativo

caritativament /ka.ɾi.taˌti.vaˈment/ /ka.ɾi.taˌti.βaˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈment/ /kə.ɾi.təˌti.βəˈmen/ adv
caritatevolmente

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
portavivande
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.
carmagnola
(històric) Gec dels revolucionaris francesos de final del segle XVIII.

carmenar /kar.meˈna/ /kaɾ.meˈna/ /kaɾ.meˈnaɾ/ /kər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carmena carmenada carmenades carmenam carmenant carmenar carmenaran carmenarem carmenaren carmenares carmenareu carmenaria carmenarien carmenaries carmenarà carmenaràs carmenaré carmenaríem carmenaríeu carmenassen carmenasses carmenassin carmenassis carmenat carmenats carmenau carmenava carmenaven carmenaves carmenem carmenen carmenes carmenessen carmenesses carmenessin carmenessis carmeneu carmeni carmenin carmenis carmeno carmenà carmenàrem carmenàreu carmenàs carmenàssem carmenàsseu carmenàssim carmenàssiu carmenàvem carmenàveu carmenés carmenéssem carmenésseu carmenéssim carmenéssiu carmení carmèn sept v
carminare

carminatiu /kaɾ.mi.naˈtiw/ /kər.mi.nəˈtiw/ adj masc
carminativo

carn n fem
carne

carnalment /karˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈment/ /kərˌnaɫˈmen/ /kəɾˌnaɫˈment/ adv
carnalmente

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
carnevale

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ adj masc
carnivoro
Molt aficionat a menjar carn.

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
macellaio
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
smorfia
Ganyota que representa un posat desagradable.

carp /ˈkarp/ n masc
carpo

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
carpa
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpaccio /karˈpa.t͡ʃo/ n masc
carpaccio

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
carpetta
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carrasca /kaˈras.ka/ /kəˈras.kə/ n fem
leccio

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
caricabatterie
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carreg carrega carregada carregades carregam carregant carregar carregara carregaran carregarem carregaren carregares carregareu carregaria carregarien carregaries carregarà carregaràs carregaré carregaríem carregaríeu carregassen carregasses carregassin carregassis carregat carregats carregau carregava carregaven carregaves carrego carregue carreguem carreguen carregues carreguessen carreguesses carreguessin carreguessis carregueu carregui carreguin carreguis carregués carreguéssem carreguésseu carreguéssim carreguéssiu carreguí carregà carregàrem carregàreu carregàs carregàssem carregàsseu carregàssim carregàssiu carregàvem carregàveu occ sept val v
caricare
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.

carrell /kaˈreʎ/ /kəˈreʎ/ n masc
grappolo
Conjunt de fruits agrupats per un fil o posades en filera.
avvolgitore
Petit cilindre de fusta per desar el fil al seu voltant.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
via strada
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carreta /kəˈrə.tə/ /kəˈrɛ.tə/ n fem
carretta

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
strada
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
carriola

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
concio

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
corse

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
carro
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
carogna

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
lettera
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
carta
Llista de tots els plats i de les begudes que se serveixen en un restaurant.
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
postino

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
portafoglio
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartipàs /kaɾ.tiˈpas/ /kər.tiˈpas/ n masc
quinterno
Quadern de paper que serveix per anotar algunes coses i escriure allò que dicten els mestres de les universitats.

cartolina /kaɾ.toˈɫi.na/ /kər.tuˈɫi.nə/ /kəɾ.toˈɫi.nə/ n fem
cartoncino

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
cartuccia
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
cartilagine

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
cartone

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
carciofo

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
carattere
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
cometa

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
carotide

cas n masc
caso
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
caso obliquo

casa /ˈka.za/ n fem
casa abitazione
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casaca /kaˈza.ka/ /kəˈza.kə/ n fem
casacca

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
nozze
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casc /ˈkask/ n masc
casco
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) casc casca cascada cascades cascam cascant cascar cascara cascaran cascarem cascaren cascares cascareu cascaria cascarien cascaries cascarà cascaràs cascaré cascaríem cascaríeu cascassen cascasses cascassin cascassis cascat cascats cascau cascava cascaven cascaves casco cascà cascàrem cascàreu cascàs cascàssem cascàsseu cascàssim cascàssiu cascàvem cascàveu casque casquem casquen casques casquessen casquesses casquessin casquessis casqueu casqui casquin casquis casqués casquéssem casquésseu casquéssim casquéssiu casquí occ sept val v
inghiottire percuotere
Copejar, masegar.
inghiottire
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
sonaglio

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
forfora

casquet /kasˈket/ /kəsˈkət/ /kəsˈkɛt/ n masc
calotta
Gorra o lligadura de tela, de cuir, etc., sense ales ni visera.

cassa /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
mestolo

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas cassa cassada cassades cassam cassant cassar cassara cassaran cassarem cassaren cassares cassareu cassaria cassarien cassaries cassarà cassaràs cassaré cassaríem cassaríeu cassassen cassasses cassassin cassassis cassat cassats cassau cassava cassaven cassaves casse cassem cassen casses cassessen cassesses cassessin cassessis casseu cassi cassin cassis casso cassà cassàrem cassàreu cassàs cassàssem cassàsseu cassàssim cassàssiu cassàvem cassàveu cassés casséssem cassésseu casséssim casséssiu cassí occ sept val v
cassare

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
casseruola

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
ramaiolo

cast /ˈkast/ adj masc
casto

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
casta

castament /ˌkas.taˈmen/ /ˌkas.taˈment/ /ˌkas.təˈmen/ /ˌkas.təˈment/ adv
castamente

castany /kəsˈtaɲ/ n masc
castano

castanya n fem
castagna
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castanyoleta /kas.ta.ɲoˈɫe.ta/ /kəs.tə.ɲoˈɫə.tə/ /kəs.tə.ɲuˈɫɛ.tə/ n fem
castagnola

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
castità

castell /kasˈteʎ/ n masc
castello
Fortificació defensiva.

castellanitzar /kas.te.ʎa.niˈd͡za/ /kas.te.ʎa.niˈza/ /kas.te.ʎa.niˈzaɾ/ /kəs.tə.ʎə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) castellanitz castellanitza castellanitzada castellanitzades castellanitzam castellanitzant castellanitzar castellanitzara castellanitzaran castellanitzarem castellanitzaren castellanitzares castellanitzareu castellanitzaria castellanitzarien castellanitzaries castellanitzarà castellanitzaràs castellanitzaré castellanitzaríem castellanitzaríeu castellanitzassen castellanitzasses castellanitzassin castellanitzassis castellanitzat castellanitzats castellanitzau castellanitzava castellanitzaven castellanitzaves castellanitze castellanitzem castellanitzen castellanitzes castellanitzessen castellanitzesses castellanitzessin castellanitzessis castellanitzeu castellanitzi castellanitzin castellanitzis castellanitzo castellanitzà castellanitzàrem castellanitzàreu castellanitzàs castellanitzàssem castellanitzàsseu castellanitzàssim castellanitzàssiu castellanitzàvem castellanitzàveu castellanitzés castellanitzéssem castellanitzésseu castellanitzéssim castellanitzéssiu castellanitzí occ sept val v
castiglianizzare

castellà adj masc
spagnolo
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
castigliano
Habitant d'un castell.
Natural de Castella.
spagnolo
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
punire
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
castor castoro
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
castrare
Extirpar els òrgans reproductors.

castrense /kasˈtɾen.se/ /kəsˈtɾɛn.sə/ adj
castrense

casualment /ka.zuˌaɫˈmen/ /ka.zuˌaɫˈment/ /kə.zuˌaɫˈmen/ /kə.zuˌaɫˈment/ adv
casualmente

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
cataclismo cataclisma

catalanisme /ka.ta.ɫaˈniz.me/ /kə.tə.ɫəˈniz.mə/ n masc
catalanismo

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
catalanità

catalanofonia /ka.ta.ɫa.no.foˈni.a/ /kə.tə.ɫə.no.foˈni.ə/ /kə.tə.ɫə.nu.fuˈni.ə/ n fem
catalanofonia

catalogar /ka.ta.ɫoˈɣa/ /ka.ta.ɫoˈɣaɾ/ /kə.tə.ɫoˈɣa/ /kə.tə.ɫuˈɣa/ alg bal catalog cataloga catalogada catalogades catalogam catalogant catalogar catalogara catalogaran catalogarem catalogaren catalogares catalogareu catalogaria catalogarien catalogaries catalogarà catalogaràs catalogaré catalogaríem catalogaríeu catalogassen catalogasses catalogassin catalogassis catalogat catalogats catalogau catalogava catalogaven catalogaves catalogo catalogue cataloguem cataloguen catalogues cataloguessen cataloguesses cataloguessin cataloguessis catalogueu catalogui cataloguin cataloguis catalogués cataloguéssem cataloguésseu cataloguéssim cataloguéssiu cataloguí catalogà catalogàrem catalogàreu catalogàs catalogàssem catalogàsseu catalogàssim catalogàssiu catalogàvem catalogàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
catalogare

català adj masc
catalano
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
catalano
Natural de Catalunya.
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
catalitico

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
cataplasma
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
catapulta
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
catarro
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarí /ka.taˈri/ /kə.təˈri/ n masc
Catarrina

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
catastrofico

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
catecolamina

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
cattedrale duomo

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
categoria

categoria lèxica n fem
parte del discorso

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) categoritz categoritza categoritzada categoritzades categoritzam categoritzant categoritzar categoritzara categoritzaran categoritzarem categoritzaren categoritzares categoritzareu categoritzaria categoritzarien categoritzaries categoritzarà categoritzaràs categoritzaré categoritzaríem categoritzaríeu categoritzassen categoritzasses categoritzassin categoritzassis categoritzat categoritzats categoritzau categoritzava categoritzaven categoritzaves categoritze categoritzem categoritzen categoritzes categoritzessen categoritzesses categoritzessin categoritzessis categoritzeu categoritzi categoritzin categoritzis categoritzo categoritzà categoritzàrem categoritzàreu categoritzàs categoritzàssem categoritzàsseu categoritzàssim categoritzàssiu categoritzàvem categoritzàveu categoritzés categoritzéssem categoritzésseu categoritzéssim categoritzéssiu categoritzí occ sept val v
categorizzare

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
categoricamente

catequitzar /ka.te.kiˈd͡za/ /ka.te.kiˈza/ /ka.te.kiˈzaɾ/ /kə.tə.kiˈd͡za/ alg ant bal catequitz catequitza catequitzada catequitzades catequitzaia catequitzaien catequitzaies catequitzam catequitzant catequitzar catequitzara catequitzaran catequitzarem catequitzaren catequitzares catequitzareu catequitzaria catequitzarien catequitzaries catequitzariva catequitzariven catequitzarives catequitzarà catequitzaràs catequitzaré catequitzaríem catequitzaríeu catequitzarívem catequitzaríveu catequitzassen catequitzasses catequitzassin catequitzassis catequitzat catequitzats catequitzau catequitzava catequitzaven catequitzaves catequitzavi catequitzavo catequitze catequitzeguem catequitzeguessa catequitzeguessen catequitzeguesses catequitzegueu catequitzegués catequitzeguéssom catequitzeguéssou catequitzem catequitzen catequitzes catequitzessa catequitzessen catequitzesses catequitzessi catequitzessin catequitzessis catequitzeu catequitzi catequitzin catequitzis catequitzo catequitzos catequitzs catequitzà catequitzàiem catequitzàieu catequitzàrem catequitzàreu catequitzàs catequitzàssem catequitzàsseu catequitzàssim catequitzàssiu catequitzàvem catequitzàvets catequitzàveu catequitzàvom catequitzés catequitzéssem catequitzésseu catequitzéssim catequitzéssiu catequitzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
catechizzare

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
cateto

catifa /kaˈti.fa/ n fem
tappeto

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
catione

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
quattordici

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
quattordicesimo

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
catalisi

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
catastrofe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
cattolico
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

catòlicament /kaˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /kaˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈment/ adv
cattolicamente

catúfol /kaˈtu.foɫ/ /kəˈtu.foɫ/ /kəˈtu.fuɫ/ n masc
secchio

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ adj masc
caucasico
Relatiu o pertanyent al Caucas.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ n masc
caucasico
Persona que habita o és originària del Caucas.

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
caucasiano

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
cadere
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
causa
Motiu, explicació, el perquè.

causant /kawˈzan/ /kawˈzant/ /kəwˈzan/ /kəwˈzant/ n neut
autore
A l’impost de successions i donacions, el donant o la persona morta.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) causa causada causades causam causant causar causara causaran causarem causaren causares causareu causaria causarien causaries causarà causaràs causaré causaríem causaríeu causassen causasses causassin causassis causat causats causau causava causaven causaves cause causem causen causes causessen causesses causessin causessis causeu causi causin causis causo causà causàrem causàreu causàs causàssem causàsseu causàssim causàssiu causàvem causàveu causés causéssem causésseu causéssim causéssiu causí caús occ sept val v
causare

cautament /ˌkaw.taˈmen/ /ˌkaw.taˈment/ /ˌkaw.təˈmen/ /ˌkaw.təˈment/ adv
cautamente

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ adv
cautelativamente

cauteri /kawˈtɛ.ɾi/ /kəwˈtɛ.ɾi/ n masc
cauterio
Barra de ferro rodona amb un cap o botonet a la punta, de la qual se servien els cirurgians per aplicar-la roent sobre ferides per estroncar la sang i eixugar-les.
cauterizzare
L'acció d'aplicar el cauteri.
caustico
Medicament càustic.
preservativo
Metafòricament, allò que corregeix o preserva d'algun mal.

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cauteritz cauteritza cauteritzada cauteritzades cauteritzaia cauteritzaien cauteritzaies cauteritzam cauteritzant cauteritzar cauteritzara cauteritzaran cauteritzarem cauteritzaren cauteritzares cauteritzareu cauteritzaria cauteritzarien cauteritzaries cauteritzariva cauteritzariven cauteritzarives cauteritzarà cauteritzaràs cauteritzaré cauteritzaríem cauteritzaríeu cauteritzarívem cauteritzaríveu cauteritzassen cauteritzasses cauteritzassin cauteritzassis cauteritzat cauteritzats cauteritzau cauteritzava cauteritzaven cauteritzaves cauteritzavi cauteritzavo cauteritze cauteritzeguem cauteritzeguessa cauteritzeguessen cauteritzeguesses cauteritzegueu cauteritzegués cauteritzeguéssom cauteritzeguéssou cauteritzem cauteritzen cauteritzes cauteritzessa cauteritzessen cauteritzesses cauteritzessi cauteritzessin cauteritzessis cauteritzeu cauteritzi cauteritzin cauteritzis cauteritzo cauteritzos cauteritzs cauteritzà cauteritzàiem cauteritzàieu cauteritzàrem cauteritzàreu cauteritzàs cauteritzàssem cauteritzàsseu cauteritzàssim cauteritzàssiu cauteritzàvem cauteritzàvets cauteritzàveu cauteritzàvom cauteritzés cauteritzéssem cauteritzésseu cauteritzéssim cauteritzéssiu cauteritzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cauterizzare

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
cavalcata
Correguda de cavalls.
(antigament) Presa feta saquejant.

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ n fem
cavalcatura

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cavalc cavalca cavalcada cavalcades cavalcam cavalcant cavalcar cavalcara cavalcaran cavalcarem cavalcaren cavalcares cavalcareu cavalcaria cavalcarien cavalcaries cavalcarà cavalcaràs cavalcaré cavalcaríem cavalcaríeu cavalcassen cavalcasses cavalcassin cavalcassis cavalcat cavalcats cavalcau cavalcava cavalcaven cavalcaves cavalco cavalcà cavalcàrem cavalcàreu cavalcàs cavalcàssem cavalcàsseu cavalcàssim cavalcàssiu cavalcàvem cavalcàveu cavalque cavalquem cavalquen cavalques cavalquessen cavalquesses cavalquessin cavalquessis cavalqueu cavalqui cavalquin cavalquis cavalqués cavalquéssem cavalquésseu cavalquéssim cavalquéssiu cavalquí occ sept val v
cavalcare

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
cavallo
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
cavalluccio marino

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
cavaliere
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
Home educat i de classe.

cavalleresc /ka.va.ʎeˈɾesk/ /ka.βa.ʎeˈɾesk/ /kə.və.ʎəˈɾɛsk/ /kə.βə.ʎəˈɾɛsk/ adj masc
cavalleresco

cavallerescament /ka.va.ʎeˌɾes.kaˈment/ /ka.βa.ʎeˌɾes.kaˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈment/ /kə.βə.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ adv
cavallerescamente

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
cavalleria
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallerós /ka.va.ʎeˈɾos/ /ka.βa.ʎeˈɾos/ /kə.və.ʎəˈɾos/ /kə.βə.ʎəˈɾos/ adj masc
cavalleresco

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
carosello
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
cavare scavare

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
caviale

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ n masc
scazzone

cavil·losament /ka.viɫˌɫo.zaˈment/ /ka.βiɫˌɫo.zaˈmen/ /ka.βiˌɫo.zaˈmen/ /kə.viɫˌɫo.zəˈmen/ /kə.viɫˌɫo.zəˈment/ /kə.βiɫˌɫo.zəˈmen/ /kə.βiˌɫo.zəˈmen/ adv
cavillosamente

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
cavità
Espai buid a dins d'un sòlid.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
caccia
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
caccia
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
cacciatore

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
cacciare

caòticament /kaˌɔ.ti.kaˈmen/ /kaˌɔ.ti.kaˈment/ /kəˌɔ.ti.kəˈmen/ /kəˌɔ.ti.kəˈment/ adv
caoticamente

ce n fem
ci
Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
cipolla

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ n masc
cebuano
Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec cega adj
cieco
Que no hi veu.

cec n masc
cieco
Privat de la capacitat de veure-hi.
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ bal cedeix cedeixen cedeixes cedeixi cedeixin cedeixis cedeixo cedesc cedesqui cedesquin cedesquis cedia cedida cedides cedien cedies cediguem cedigueu cedim cedint cedir cedira cediran cedirem cediren cedires cedireu cediria cedirien cediries cedirà cediràs cediré cediríem cediríeu cedisc cedisca cedisquen cedisques cedissen cedisses cedissin cedissis cedit cedits cediu cedix cedixen cedixes cedixo cedí cedíem cedíeu cedírem cedíreu cedís cedíssem cedísseu cedíssim cedíssiu n-occ occ sept val v
cedere

cefaloraquidi /ˌsɛ.fa.ɫo.raˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫo.rəˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫu.rəˈki.ði/ adj masc
cefalorachideo

cegament /ˌse.ɣaˈmen/ /ˌse.ɣaˈment/ /ˌse.ɣəˈmen/ /ˌse.ɣəˈment/ adv
ciecamente

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ceg cega cegada cegades cegam cegant cegar cegara cegaran cegarem cegaren cegares cegareu cegaria cegarien cegaries cegarà cegaràs cegaré cegaríem cegaríeu cegassen cegasses cegassin cegassis cegat cegats cegau cegava cegaven cegaves cego cegue ceguem ceguen cegues ceguessen ceguesses ceguessin ceguessis cegueu cegui ceguin ceguis cegués ceguéssem ceguésseu ceguéssim ceguéssiu ceguí cegà cegàrem cegàreu cegàs cegàssem cegàsseu cegàssim cegàssiu cegàvem cegàveu occ sept val v
accecare

cel n masc
cielo paradiso
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celadament /seˌɫa.ðaˈmen/ /seˌɫa.ðaˈment/ /səˌɫa.ðəˈmen/ /səˌɫa.ðəˈment/ adv
celatamente

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
celebrare
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
festeggiare celebrare
Fer activitats festives.
complimentar
Alegrar-se per un fet.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
celebrità

celemí /se.leˈmi/ /sə.ləˈmi/ n masc
profenda
(arcaisme) Mesura de grans, que conté la dotzena part de la faneca.
(arcaisme) Quantitat que hi cap en la mesura del mateix nom.

celeritat /se.ɫe.ɾiˈtat/ /sə.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
celerità

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
celesta

celestialment /se.ɫes.tiˌaɫˈmen/ /se.ɫes.tiˌaɫˈment/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈmen/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈment/ adv
celestialmente

celidònia /se.liˈðɔ.ni.a/ /sə.liˈðɔ.ni.ə/ n fem
celidonia

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
sopracciglio
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
cantina

celobert /ˌsɛ.ɫoˈbɛɾt/ /ˌsɛ.ɫuˈbɛrt/ /ˌsɛ.ɫuˈβɛrt/ n masc
corte

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ adj
celtico
Propi dels celtes.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
celta
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
cella

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
cellulosa

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
cemento

cementar /se.menˈta/ /se.menˈtaɾ/ /sə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cement cementa cementada cementades cementam cementant cementar cementara cementaran cementarem cementaren cementares cementareu cementaria cementarien cementaries cementarà cementaràs cementaré cementaríem cementaríeu cementassen cementasses cementassin cementassis cementat cementats cementau cementava cementaven cementaves cemente cementem cementen cementes cementessen cementesses cementessin cementessis cementeu cementi cementin cementis cemento cementà cementàrem cementàreu cementàs cementàssem cementàsseu cementàssim cementàssiu cementàvem cementàveu cementés cementéssem cementésseu cementéssim cementéssiu cementí occ sept val v
cementare

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
cimitero camposanto

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
cenere

cendrar /senˈdɾa/ /senˈdɾaɾ/ /sənˈdɾa/ alg ant bal cendr cendra cendrada cendrades cendraia cendraien cendraies cendram cendrant cendrar cendrara cendraran cendrarem cendraren cendrares cendrareu cendraria cendrarien cendraries cendrariva cendrariven cendrarives cendrarà cendraràs cendraré cendraríem cendraríeu cendrarívem cendraríveu cendrassen cendrasses cendrassin cendrassis cendrat cendrats cendrau cendrava cendraven cendraves cendravi cendravo cendre cendreguem cendreguessa cendreguessen cendreguesses cendregueu cendregués cendreguéssom cendreguéssou cendrem cendren cendres cendressa cendressen cendresses cendressi cendressin cendressis cendreu cendri cendrin cendris cendro cendros cendrs cendrà cendràiem cendràieu cendràrem cendràreu cendràs cendràssem cendràsseu cendràssim cendràssiu cendràvem cendràvets cendràveu cendràvom cendrés cendréssem cendrésseu cendréssim cendréssiu cendrí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
purificare

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
portacenere posacenere

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
cenotafio

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
censimento

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) censur censura censurada censurades censuram censurant censurar censurara censuraran censurarem censuraren censurares censurareu censuraria censurarien censuraries censurarà censuraràs censuraré censuraríem censuraríeu censurassen censurasses censurassin censurassis censurat censurats censurau censurava censuraven censuraves censure censurem censuren censures censuressen censuresses censuressin censuressis censureu censuri censurin censuris censuro censurà censuràrem censuràreu censuràs censuràssem censuràsseu censuràssim censuràssiu censuràvem censuràveu censurés censuréssem censurésseu censuréssim censuréssiu censurí occ sept val v
censurare
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
cento

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
centro
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
centrifugazione

centrifugar /sen.tɾi.fuˈɣa/ /sen.tɾi.fuˈɣaɾ/ /sən.tɾi.fuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centrifug centrifuga centrifugada centrifugades centrifugam centrifugant centrifugar centrifugara centrifugaran centrifugarem centrifugaren centrifugares centrifugareu centrifugaria centrifugarien centrifugaries centrifugarà centrifugaràs centrifugaré centrifugaríem centrifugaríeu centrifugassen centrifugasses centrifugassin centrifugassis centrifugat centrifugats centrifugau centrifugava centrifugaven centrifugaves centrifugo centrifugue centrifuguem centrifuguen centrifugues centrifuguessen centrifuguesses centrifuguessin centrifuguessis centrifugueu centrifugui centrifuguin centrifuguis centrifugués centrifuguéssem centrifuguésseu centrifuguéssim centrifuguéssiu centrifuguí centrifugà centrifugàrem centrifugàreu centrifugàs centrifugàssem centrifugàsseu centrifugàssim centrifugàssiu centrifugàvem centrifugàveu occ sept val v
centrifugare

centrífug /senˈtɾi.fuk/ /sənˈtɾi.fuk/ adj masc
centrifugo

centuplicar /sen.tu.pɫiˈka/ /sen.tu.pɫiˈkaɾ/ /sən.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centuplic centuplica centuplicada centuplicades centuplicam centuplicant centuplicar centuplicara centuplicaran centuplicarem centuplicaren centuplicares centuplicareu centuplicaria centuplicarien centuplicaries centuplicarà centuplicaràs centuplicaré centuplicaríem centuplicaríeu centuplicassen centuplicasses centuplicassin centuplicassis centuplicat centuplicats centuplicau centuplicava centuplicaven centuplicaves centuplico centuplicà centuplicàrem centuplicàreu centuplicàs centuplicàssem centuplicàsseu centuplicàssim centuplicàssiu centuplicàvem centuplicàveu centuplique centupliquem centupliquen centupliques centupliquessen centupliquesses centupliquessin centupliquessis centupliqueu centupliqui centupliquin centupliquis centupliqués centupliquéssem centupliquésseu centupliquéssim centupliquéssiu centupliquí occ sept val v
centuplicare

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
centesimo

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centimetro
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ bal cenyeix cenyeixen cenyeixes cenyeixi cenyeixin cenyeixis cenyeixo cenyesc cenyesqui cenyesquin cenyesquis cenyia cenyida cenyides cenyien cenyies cenyiguem cenyigueu cenyim cenyint cenyir cenyira cenyiran cenyirem cenyiren cenyires cenyireu cenyiria cenyirien cenyiries cenyirà cenyiràs cenyiré cenyiríem cenyiríeu cenyisc cenyisca cenyisquen cenyisques cenyissen cenyisses cenyissin cenyissis cenyit cenyits cenyiu cenyix cenyixen cenyixes cenyixo cenyí cenyíem cenyíeu cenyírem cenyíreu cenyís cenyíssem cenyísseu cenyíssim cenyíssiu n-occ occ sept val v
cingere

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
scettro

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
cera

cerca-renous /ˌseɾ.ka.reˈnɔws/ /ˌsəɾ.kə.rəˈnɔws/ /ˌsɛr.kə.rəˈnɔws/ n neut
piantagrane

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
cercadore
Qui cerca.
motore di ricerca
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercapous /ˌseɾ.kaˈpows/ /ˌsəɾ.kəˈpows/ /ˌsɛr.kəˈpows/ n masc
crampinera

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
cercare
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
cerchio
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
cereal cereale

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
cervelletto

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
cerebrale

ceri cèria adj masc
cereo
De cera.

ceri n masc
cerio
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimoniosament /se.ɾi.mo.niˌo.zaˈmen/ /se.ɾi.mo.niˌo.zaˈment/ /sə.ɾi.mo.niˌo.zəˈment/ /sə.ɾi.mu.niˌo.zəˈmen/ adv
cerimoniosamente

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
cerimonia

cert /ˈsɛrt/ adj masc
certo
Conforme a la realitat, veritable.
Segur, sens dubte.
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

cert /ˈsɛrt/ adv
certo

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
certamente

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
certezza

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ alg ant bal cent certific certifica certificada certificades certificaia certificaien certificaies certificam certificant certificar certificara certificaran certificarem certificaren certificares certificareu certificaria certificarien certificaries certificariva certificariven certificarives certificarà certificaràs certificaré certificaríem certificaríeu certificarívem certificaríveu certificassen certificasses certificassin certificassis certificat certificats certificau certificava certificaven certificaves certificavi certificavo certifico certificos certificà certificàiem certificàieu certificàrem certificàreu certificàs certificàssem certificàsseu certificàssim certificàssiu certificàvem certificàvets certificàveu certificàvom certifique certifiqueguem certifiqueguessa certifiqueguessen certifiqueguesses certifiquegueu certifiquegués certifiqueguéssom certifiqueguéssou certifiquem certifiquen certifiques certifiquessa certifiquessen certifiquesses certifiquessi certifiquessin certifiquessis certifiqueu certifiqui certifiquin certifiquis certifiqués certifiquéssem certifiquésseu certifiquéssim certifiquéssiu certifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
certificare
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ adj
attestato
Enviament postal amb garantia de lliurament al destinatari.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
attestato certificato
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
cervello cervella
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
birra cervogia
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.
cervogia
(històric) Beguda feta d’ordi o blat, sovint amb mel, fruites i espècies, sense llúpol, consumida a l’antiguitat fins a l’edat mitjana.

cervesòfil /ser.βeˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.veˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.βeˈzɔ.fiɫ/ /sər.bəˈzɔ.fiɫ/ /səɾ.vəˈzɔ.fiɫ/ n masc
birrofilo

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
ceramico

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
ceramica

cesi n masc
cesio

cessar /seˈsa/ /seˈsaɾ/ /səˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ces cessa cessada cessades cessam cessant cessar cessara cessaran cessarem cessaren cessares cessareu cessaria cessarien cessaries cessarà cessaràs cessaré cessaríem cessaríeu cessassen cessasses cessassin cessassis cessat cessats cessau cessava cessaven cessaves cesse cessem cessen cesses cessessen cessesses cessessin cessessis cesseu cessi cessin cessis cesso cessà cessàrem cessàreu cessàs cessàssem cessàsseu cessàssim cessàssiu cessàvem cessàveu cessés cesséssem cessésseu cesséssim cesséssiu cessí occ sept val v
cessare
(intransitiu) Arribar a la fi.

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
cesareo

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
cicatrice

cicerone /si.seˈɾo.ne/ /si.səˈɾo.nə/ n neut
cicerone

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
ciclismo

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
ciclista

ciclostil /si.kɫosˈtiɫ/ /si.kɫusˈtiɫ/ n masc
ciclostilo

cicloïdal /si.kɫo.iˈðaɫ/ /si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
cicloidale

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
scientifico
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
scienziato
Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
scientificamente

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cicale cicala
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
pisello
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
sigaro

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
sigaretta

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
cigno

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
cigogna cicogna

cigró /siˈɣɾo/ n masc
cece

cim /ˈsim/ n masc
vertice picco

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cemento

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
cimiero
Ornament de la part superior de l’elm.
vertice
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinabro

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
cinque
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
cinquecento

cinccentista /ˌsiŋ.senˈtis.ta/ /ˌsiŋ.senˈtis.te/ /ˌsiŋ.sənˈtis.tə/ adj
cinquecentesco

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
cineasta

cinematògraf /si.ne.maˈtɔ.ɣɾaf/ /si.nə.məˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
cinématographe
Màquina capaç de filmar i projectar imatges en moviment.

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
cinematica

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
cinquanta

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
cinquantacinque

cinquanta-cinquè /siŋˌkwan.ta.siŋˈke/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkə/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkɛ/ number
cinquantacinquesimo

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
cinquantadue

cinquanta-dosè /siŋˌkwan.ta.ðoˈze/ /siŋˌkwan.tə.ðoˈzə/ /siŋˌkwan.tə.ðuˈzɛ/ number
cinquantaduesimo

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
cinquantanove

cinquanta-novè /siŋˌkwan.ta.noˈve/ /siŋˌkwan.ta.noˈβe/ /siŋˌkwan.tə.noˈvə/ /siŋˌkwan.tə.nuˈvɛ/ /siŋˌkwan.tə.nuˈβɛ/ number
cinquantanovesimo

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
cinquantaquattro

cinquanta-quatrè /siŋˌkwan.ta.kwaˈtɾe/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾə/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
cinquantaquattresimo

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
cinquantasette

cinquanta-setè /siŋˌkwan.ta.seˈte/ /siŋˌkwan.tə.səˈtə/ /siŋˌkwan.tə.səˈtɛ/ number
cinquantasettesimo

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
cinquantasei

cinquanta-sisè /siŋˌkwan.ta.siˈze/ /siŋˌkwan.tə.siˈzə/ /siŋˌkwan.tə.siˈzɛ/ number
cinquantaseiesimo

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
cinquantatré

cinquanta-tresè /siŋˌkwan.ta.tɾeˈze/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzə/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzɛ/ number
cinquantatreesimo

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
cinquantuno

cinquanta-unè /siŋˌkwan.ta.uˈne/ /siŋˌkwan.tə.uˈnə/ /siŋˌkwan.tə.uˈnɛ/ number
cinquantunesimo

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ number
cinquantotto

cinquanta-vuitè /siŋˌkwan.ta.vujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βwiˈte/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtə/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtɛ/ /siŋˌkwan.tə.βujˈtɛ/ number
cinquantottesimo

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
cinquantesimo

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
quinto

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
vita cintura

cinturó n masc
cintura cinghia
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

cinèfil /siˈnɛ.fiɫ/ n masc
cinefilo

cinètic /siˈnɛ.tik/ adj masc
cinetico

circ n masc
circo
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
circa

circuit /sirˈkujt/ n masc
circuito
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
circolazione
Acció de circular

circularitzar /sir.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /sir.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈza/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ circularitza circularitzada circularitzades circularitzant circularitzar circularitzaran circularitzarem circularitzaren circularitzares circularitzareu circularitzaria circularitzarien circularitzaries circularitzarà circularitzaràs circularitzaré circularitzaríem circularitzaríeu circularitzat circularitzats circularitzava circularitzaven circularitzaves circularitzem circularitzen circularitzes circularitzessen circularitzesses circularitzessin circularitzessis circularitzeu circularitzi circularitzin circularitzis circularitzo circularitzà circularitzàrem circularitzàreu circularitzàvem circularitzàveu circularitzés circularitzéssem circularitzésseu circularitzéssim circularitzéssiu circularitzí v
circolarizzare

circularment /sir.kuˌɫarˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈment/ adv
circolarmente

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circoncidere

circumdar /sir.kumˈda/ /siɾ.kumˈda/ /siɾ.kumˈdaɾ/ alg ant bal cent circumd circumda circumdada circumdades circumdaia circumdaien circumdaies circumdam circumdant circumdar circumdara circumdaran circumdarem circumdaren circumdares circumdareu circumdaria circumdarien circumdaries circumdariva circumdariven circumdarives circumdarà circumdaràs circumdaré circumdaríem circumdaríeu circumdarívem circumdaríveu circumdassen circumdasses circumdassin circumdassis circumdat circumdats circumdau circumdava circumdaven circumdaves circumdavi circumdavo circumde circumdeguem circumdeguessa circumdeguessen circumdeguesses circumdegueu circumdegués circumdeguéssom circumdeguéssou circumdem circumden circumdes circumdessa circumdessen circumdesses circumdessi circumdessin circumdessis circumdeu circumdi circumdin circumdis circumdo circumdos circumds circumdà circumdàiem circumdàieu circumdàrem circumdàreu circumdàs circumdàssem circumdàsseu circumdàssim circumdàssiu circumdàvem circumdàvets circumdàveu circumdàvom circumdés circumdéssem circumdésseu circumdéssim circumdéssiu circumdí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circondare

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
circonferenza

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
circumnavigazione

circumscripció /siɾ.kums.kɾip.siˈo/ n fem
circoscrizione

circumspectament /sir.kumsˌpɛk.taˈmen/ /sir.kumsˌpɛk.təˈmen/ /siɾ.kumsˌpɛk.taˈmen/ /siɾ.kumsˌpɛk.taˈment/ /siɾ.kumsˌpɛk.təˈment/ adv
circospettamente

circumstanciadament /sir.kums.tan.siˌa.ðaˈmen/ /sir.kums.tən.siˌa.ðəˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌa.ðaˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌa.ðaˈment/ /siɾ.kums.tən.siˌa.ðəˈment/ adv
circostanziatamente

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
circostanza

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
circonvoluzione

cirera n fem
ciliegia
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
cero
Candela de cera d'un sol ble, llarga i gruixuda més del normal.
(futbol) Xut defectuós en què la pilota surt projectada verticalment.
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
chirurgia

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
chirurgo

cisalla /siˈza.ʎa/ n fem
cesoia

cisell /siˈzeʎ/ n masc
cesello scalpello

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
scisma
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.
discordia
Discòrdia, desavinença.

cismàtic /sizˈma.tik/ adj masc
scismatico
Que s'aparta del seu legítim cap.
sedizioso
Que introdueix el cisma o discòrdia en alguna comunitat.

cissoïdal /si.so.iˈðaɫ/ /si.su.iˈðaɫ/ adj
cissoidale

cistell n masc
cesta

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
cesta
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
cisterna

cita /ˈsi.ta/ n fem
appuntamento
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
citazione
Escrit que demana la compareixença.
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
citare
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

citopatologia /si.to.pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.to.pa.to.ɫoˈʒi.a/ /si.to.pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /si.tu.pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
citopatologia

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ n masc
citoscheletro

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
citostatico

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
cittadella

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
cittadino

ciutat n fem
città

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
avena

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
zibetto

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
civile
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civiltà civilizzazione

civilitzar /si.vi.liˈzaɾ/ /si.vi.ɫiˈd͡za/ /si.βi.liˈd͡za/ /si.βi.liˈzaɾ/ /si.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) civilitz civilitza civilitzada civilitzades civilitzam civilitzant civilitzar civilitzara civilitzaran civilitzarem civilitzaren civilitzares civilitzareu civilitzaria civilitzarien civilitzaries civilitzarà civilitzaràs civilitzaré civilitzaríem civilitzaríeu civilitzassen civilitzasses civilitzassin civilitzassis civilitzat civilitzats civilitzau civilitzava civilitzaven civilitzaves civilitze civilitzem civilitzen civilitzes civilitzessen civilitzesses civilitzessin civilitzessis civilitzeu civilitzi civilitzin civilitzis civilitzo civilitzà civilitzàrem civilitzàreu civilitzàs civilitzàssem civilitzàsseu civilitzàssim civilitzàssiu civilitzàvem civilitzàveu civilitzés civilitzéssem civilitzésseu civilitzéssim civilitzéssiu civilitzí occ sept val v
civilizzare

civilment /siˌviɫˈmen/ /siˌviɫˈment/ /siˌβiɫˈmen/ adv
civilmente
Segons el dret civil.
Amb civilitat.

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
scienza

clam /ˈkɫam/ n masc
clamore

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
clamore

clamorosament /kɫa.moˌɾo.zaˈmen/ /kɫa.moˌɾo.zaˈment/ /kɫə.moˌɾo.zəˈment/ /kɫə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
clamorosamente

clan /ˈklan/ n masc
clan

clandestinament /kɫan.desˌti.naˈmen/ /kɫan.desˌti.naˈment/ /kɫən.dəsˌti.nəˈmen/ /kɫən.dəsˌti.nəˈment/ adv
clandestinamente

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
clandestino

clapir /kɫaˈpi/ /kɫaˈpiɾ/ /kɫəˈpi/ bal clapeix clapeixen clapeixes clapeixi clapeixin clapeixis clapeixo clapesc clapesqui clapesquin clapesquis clapia clapida clapides clapien clapies clapiguem clapigueu clapim clapint clapir clapira clapiran clapirem clapiren clapires clapireu clapiria clapirien clapiries clapirà clapiràs clapiré clapiríem clapiríeu clapisc clapisca clapisquen clapisques clapissen clapisses clapissin clapissis clapit clapits clapiu clapix clapixen clapixes clapixo clapí clapíem clapíeu clapírem clapíreu clapís clapíssem clapísseu clapíssim clapíssiu n-occ occ sept val v
gagnolare
Lladrar el gos amb un crit sec i agut, especialment quan veu o segueix peces de caça.

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
chiaro
Net, pur.
Lluminós.
Evident, fàcil de comprendre.

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adv
chiaro

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
chiara
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
chiaramente

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
clarinetto

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
clarinettista

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
gesso

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
clarino

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
classe
Tipus, mena
Aula.
estil propi, distinció
corso
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
ceto classe
grup, grup classe

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
classificazione
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
classifica classificazione
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
classificare
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.
classificarsi
(pronominal) Assolir un lloc determinat en una competició.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
nuca
Part del coll que està al darrere.

clau clau adj
chiave
Que és el més important o rellevant

clau n fem
chiave
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
Pista que permet resoldre un entrellat.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.
accolade
Símbol emprat en esquemes, matemàtiques, programació informàtica i lògica per expressar els elements d'un conjunt; la forma d'inici és {, i la forma d'acabament }.

clau n masc
chiodo
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
chiave di volta

claudicar /kɫaw.ðiˈka/ /kɫaw.ðiˈkaɾ/ /kɫəw.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) claudic claudica claudicada claudicades claudicam claudicant claudicar claudicara claudicaran claudicarem claudicaren claudicares claudicareu claudicaria claudicarien claudicaries claudicarà claudicaràs claudicaré claudicaríem claudicaríeu claudicassen claudicasses claudicassin claudicassis claudicat claudicats claudicau claudicava claudicaven claudicaves claudico claudicà claudicàrem claudicàreu claudicàs claudicàssem claudicàsseu claudicàssim claudicàssiu claudicàvem claudicàveu claudique claudiquem claudiquen claudiques claudiquessen claudiquesses claudiquessin claudiquessis claudiqueu claudiqui claudiquin claudiquis claudiqués claudiquéssem claudiquésseu claudiquéssim claudiquéssiu claudiquí occ sept val v
zoppicare
(arcaisme) Coixejar, caminar defectuosament o desarreglada.

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
mazzuolo portachiavi
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
chiostro
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.
claustro
(anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clau clav clava clavada clavades clavam clavant clavar clavara clavaran clavarem clavaren clavares clavareu clavaria clavarien clavaries clavarà clavaràs clavaré clavaríem clavaríeu clavassen clavasses clavassin clavassis clavat clavats clavau clavava clavaven clavaves clave clavem claven claves clavessen clavesses clavessin clavessis claveu clavi clavin clavis clavo clavà clavàrem clavàreu clavàs clavàssem clavàsseu clavàssim clavàssiu clavàvem clavàveu clavés clavéssem clavésseu clavéssim clavéssiu claví occ sept val v
inchiodare
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
cloaca

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
garofano
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
clavicembalo

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
perno
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
clavicola

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ n fem
scriminatura
Línia que apareix quan, en pentinar, se separen els cabells del cap en dues parts.

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ alg ant bal cent clenxina clenxinada clenxinades clenxinaia clenxinaien clenxinaies clenxinam clenxinant clenxinar clenxinara clenxinaran clenxinarem clenxinaren clenxinares clenxinareu clenxinaria clenxinarien clenxinaries clenxinariva clenxinariven clenxinarives clenxinarà clenxinaràs clenxinaré clenxinaríem clenxinaríeu clenxinarívem clenxinaríveu clenxinassen clenxinasses clenxinassin clenxinassis clenxinat clenxinats clenxinau clenxinava clenxinaven clenxinaves clenxinavi clenxinavo clenxine clenxineguem clenxineguessa clenxineguessen clenxineguesses clenxinegueu clenxinegués clenxineguéssom clenxineguéssou clenxinem clenxinen clenxines clenxinessa clenxinessen clenxinesses clenxinessi clenxinessin clenxinessis clenxineu clenxini clenxinin clenxinis clenxino clenxinos clenxinà clenxinàiem clenxinàieu clenxinàrem clenxinàreu clenxinàs clenxinàssem clenxinàsseu clenxinàssim clenxinàssiu clenxinàvem clenxinàvets clenxinàveu clenxinàvom clenxinés clenxinéssem clenxinésseu clenxinéssim clenxinéssiu clenxiní clenxín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pettinare

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
chierico

clericalment /kɫe.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫe.ɾiˌkaɫˈment/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈment/ adv
clericalmente

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clic clica clicada clicades clicam clicant clicar clicara clicaran clicarem clicaren clicares clicareu clicaria clicarien clicaries clicarà clicaràs clicaré clicaríem clicaríeu clicassen clicasses clicassin clicassis clicat clicats clicau clicava clicaven clicaves clico clicà clicàrem clicàreu clicàs clicàssem clicàsseu clicàssim clicàssiu clicàvem clicàveu clique cliquem cliquen cliques cliquessen cliquesses cliquessin cliquessis cliqueu cliqui cliquin cliquis cliqués cliquéssem cliquésseu cliquéssim cliquéssiu cliquí occ val v
cliccare

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
cliente compratore

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
clima

climatitzar /kɫi.ma.tiˈd͡za/ /kɫi.ma.tiˈza/ /kɫi.ma.tiˈzaɾ/ /kɫi.mə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent climatitz climatitza climatitzada climatitzades climatitzaia climatitzaien climatitzaies climatitzam climatitzant climatitzar climatitzara climatitzaran climatitzarem climatitzaren climatitzares climatitzareu climatitzaria climatitzarien climatitzaries climatitzariva climatitzariven climatitzarives climatitzarà climatitzaràs climatitzaré climatitzaríem climatitzaríeu climatitzarívem climatitzaríveu climatitzassen climatitzasses climatitzassin climatitzassis climatitzat climatitzats climatitzau climatitzava climatitzaven climatitzaves climatitzavi climatitzavo climatitze climatitzeguem climatitzeguessa climatitzeguessen climatitzeguesses climatitzegueu climatitzegués climatitzeguéssom climatitzeguéssou climatitzem climatitzen climatitzes climatitzessa climatitzessen climatitzesses climatitzessi climatitzessin climatitzessis climatitzeu climatitzi climatitzin climatitzis climatitzo climatitzos climatitzs climatitzà climatitzàiem climatitzàieu climatitzàrem climatitzàreu climatitzàs climatitzàssem climatitzàsseu climatitzàssim climatitzàssiu climatitzàvem climatitzàvets climatitzàveu climatitzàvom climatitzés climatitzéssem climatitzésseu climatitzéssim climatitzéssiu climatitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
climatizzare

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
climatico

clip /ˈkɫip/ n masc
graffetta
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clofolla /kɫoˈfo.ʎa/ /kɫoˈfo.ʎə/ /kɫuˈfo.ʎə/ n fem
guscio
Embolcall dur i llenyós d’un fruit.

clon /ˈkɫon/ n masc
clone

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clon clona clonada clonades clonam clonant clonar clonara clonaran clonarem clonaren clonares clonareu clonaria clonarien clonaries clonarà clonaràs clonaré clonaríem clonaríeu clonassen clonasses clonassin clonassis clonat clonats clonau clonava clonaven clonaves clone clonem clonen clones clonessen clonesses clonessin clonessis cloneu cloni clonin clonis clono clonà clonàrem clonàreu clonàs clonàssem clonàsseu clonàssim clonàssiu clonàvem clonàveu clonés clonéssem clonésseu clonéssim clonéssiu cloní occ sept val v
clonare

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cloquege cloquegem cloquegen cloqueges cloquegessen cloquegesses cloquegessin cloquegessis cloquegeu cloquegi cloquegin cloquegis cloquegés cloquegéssem cloquegésseu cloquegéssim cloquegéssiu cloquegí cloqueig cloqueja cloquejada cloquejades cloquejam cloquejant cloquejar cloquejara cloquejaran cloquejarem cloquejaren cloquejares cloquejareu cloquejaria cloquejarien cloquejaries cloquejarà cloquejaràs cloquejaré cloquejaríem cloquejaríeu cloquejassen cloquejasses cloquejassin cloquejassis cloquejat cloquejats cloquejau cloquejava cloquejaven cloquejaves cloquejo cloquejà cloquejàrem cloquejàreu cloquejàs cloquejàssem cloquejàsseu cloquejàssim cloquejàssiu cloquejàvem cloquejàveu occ sept val v
chiocciare

clor n masc
cloro

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
clorofilla

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
cloroformo

cloroformitzar /kɫo.ɾo.for.miˈd͡za/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈd͡za/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈza/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈzaɾ/ /kɫu.ɾu.fur.miˈd͡za/ alg ant bal cent cloroformitz cloroformitza cloroformitzada cloroformitzades cloroformitzaia cloroformitzaien cloroformitzaies cloroformitzam cloroformitzant cloroformitzar cloroformitzara cloroformitzaran cloroformitzarem cloroformitzaren cloroformitzares cloroformitzareu cloroformitzaria cloroformitzarien cloroformitzaries cloroformitzariva cloroformitzariven cloroformitzarives cloroformitzarà cloroformitzaràs cloroformitzaré cloroformitzaríem cloroformitzaríeu cloroformitzarívem cloroformitzaríveu cloroformitzassen cloroformitzasses cloroformitzassin cloroformitzassis cloroformitzat cloroformitzats cloroformitzau cloroformitzava cloroformitzaven cloroformitzaves cloroformitzavi cloroformitzavo cloroformitze cloroformitzeguem cloroformitzeguessa cloroformitzeguessen cloroformitzeguesses cloroformitzegueu cloroformitzegués cloroformitzeguéssom cloroformitzeguéssou cloroformitzem cloroformitzen cloroformitzes cloroformitzessa cloroformitzessen cloroformitzesses cloroformitzessi cloroformitzessin cloroformitzessis cloroformitzeu cloroformitzi cloroformitzin cloroformitzis cloroformitzo cloroformitzos cloroformitzs cloroformitzà cloroformitzàiem cloroformitzàieu cloroformitzàrem cloroformitzàreu cloroformitzàs cloroformitzàssem cloroformitzàsseu cloroformitzàssim cloroformitzàssiu cloroformitzàvem cloroformitzàvets cloroformitzàveu cloroformitzàvom cloroformitzés cloroformitzéssem cloroformitzésseu cloroformitzéssim cloroformitzéssiu cloroformitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cloroformizzare

clos /ˈkɫɔs/ closa closos adj masc
fermato

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
conchiglia

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
fossetta

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ bal cloc cloem cloent cloeu cloga cloguem cloguen cloguera clogueren clogueres clogues cloguessen cloguesses cloguessin cloguessis clogueu clogui cloguin cloguis clogué cloguérem cloguéreu clogués cloguéssem cloguésseu cloguéssim cloguéssiu cloguí clos closa closes closos clou clouen clouran cloure clourem cloureu clouria clourien clouries clourà clouràs clouré clouríem clouríeu clous cloíem cloíeu cloïa cloïen cloïes occ val v
chiudere
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
vongola

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
classico

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
clacson

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
climax

clínex /ˈkɫi.neks/ /ˈkɫi.nəks/ n masc
kleenex

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
clitoride

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ alg ant bal cent coagul coagula coagulada coagulades coagulaia coagulaien coagulaies coagulam coagulant coagular coagulara coagularan coagularem coagularen coagulares coagulareu coagularia coagularien coagularies coagulariva coagulariven coagularives coagularà coagularàs coagularé coagularíem coagularíeu coagularívem coagularíveu coagulassen coagulasses coagulassin coagulassis coagulat coagulats coagulau coagulava coagulaven coagulaves coagulavi coagulavo coagule coaguleguem coaguleguessa coaguleguessen coaguleguesses coagulegueu coagulegués coaguleguéssom coaguleguéssou coagulem coagulen coagules coagulessa coagulessen coagulesses coagulessi coagulessin coagulessis coaguleu coaguli coagulin coagulis coagulo coagulos coaguls coagulà coagulàiem coagulàieu coagulàrem coagulàreu coagulàs coagulàssem coagulàsseu coagulàssim coagulàssiu coagulàvem coagulàvets coagulàveu coagulàvom coagulés coaguléssem coagulésseu coaguléssim coaguléssiu coagulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coagulare

coalitzar-se /ko.a.ɫiˈd͡zar.se/ /ko.a.ɫiˈzaɾ.se/ /ko.ə.ɫiˈd͡zaɾ.sə/ /ku.ə.ɫi.d͡zərˈsə/ /ku.ə.ɫiˈd͡zar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coalitz coalitza coalitzada coalitzades coalitzam coalitzant coalitzar coalitzara coalitzaran coalitzarem coalitzaren coalitzares coalitzareu coalitzaria coalitzarien coalitzaries coalitzarà coalitzaràs coalitzaré coalitzaríem coalitzaríeu coalitzassen coalitzasses coalitzassin coalitzassis coalitzat coalitzats coalitzau coalitzava coalitzaven coalitzaves coalitze coalitzem coalitzen coalitzes coalitzessen coalitzesses coalitzessin coalitzessis coalitzeu coalitzi coalitzin coalitzis coalitzo coalitzà coalitzàrem coalitzàreu coalitzàs coalitzàssem coalitzàsseu coalitzàssim coalitzàssiu coalitzàvem coalitzàveu coalitzés coalitzéssem coalitzésseu coalitzéssim coalitzéssiu coalitzí occ sept val v
coalizzare

coartar /ko.arˈta/ /ko.aɾˈta/ /ko.aɾˈtaɾ/ /ko.əɾˈta/ /ku.ərˈta/ alg ant bal cent coart coarta coartada coartades coartaia coartaien coartaies coartam coartant coartar coartara coartaran coartarem coartaren coartares coartareu coartaria coartarien coartaries coartariva coartariven coartarives coartarà coartaràs coartaré coartaríem coartaríeu coartarívem coartaríveu coartassen coartasses coartassin coartassis coartat coartats coartau coartava coartaven coartaves coartavi coartavo coarte coarteguem coarteguessa coarteguessen coarteguesses coartegueu coartegués coarteguéssom coarteguéssou coartem coarten coartes coartessa coartessen coartesses coartessi coartessin coartessis coarteu coarti coartin coartis coarto coartos coarts coartà coartàiem coartàieu coartàrem coartàreu coartàs coartàssem coartàsseu coartàssim coartàssiu coartàvem coartàvets coartàveu coartàvom coartés coartéssem coartésseu coartéssim coartéssiu coartí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coartare

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
cobalto

cobejosament /ko.beˌd͡ʒo.zaˈment/ /ko.bəˌʒo.zəˈment/ /ko.βeˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ko.βeˌʒo.zaˈmen/ /ku.bəˌʒo.zəˈmen/ /ku.βəˌʒo.zəˈmen/ adv
cupidamente

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
copertina
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
ponte
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobertament /koˌbɛɾ.taˈment/ /koˌbɛɾ.təˈment/ /koˌβɛr.taˈmen/ /koˌβɛɾ.taˈmen/ /kuˌbɛr.təˈmen/ /kuˌβɛr.təˈmen/ adv
copertamente

cobla /ˈko.bɫa/ /ˈko.βɫa/ /ˈko.βɫə/ /ˈkob.bɫa/ /ˈkob.bɫə/ n fem
cobla

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
guadagnare

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
coprire
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkɔk/ n masc
cocco
Bacteri esfèric.

coca /ˈko.ka/ /ˈko.kə/ n fem
torta
Bescuit de poc gruix, la massa del qual fermenta abans d'enfornar.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
cocaina

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
cottura

coclear /ko.kɫeˈaɾ/ /ku.kɫeˈar/ adj
cocleare
Relatiu a la còclea.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
noce di cocco

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
coccodrillo

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ n fem
coda
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codi n masc
codice

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
codicillo

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
cotogna mela cotogna

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
coefficiente

coercir /ko.erˈsi/ /ko.eɾˈsiɾ/ /ku.ərˈsi/ alg ant bal centr coerceix coerceixa coerceixen coerceixes coerceixi coerceixin coerceixis coerceixo coerceixs coercesc coercesca coercesquen coercesques coercesqui coercesquin coercesquis coercia coercida coercides coercien coercies coerciguem coerciguera coercigueren coercigueres coerciguessen coerciguesses coerciguessin coerciguessis coercigueu coercigueva coercigueven coercigueves coercigué coerciguérem coerciguéreu coercigués coerciguéssem coerciguésseu coerciguéssim coerciguéssiu coerciguévem coerciguéveu coercim coercint coercir coercira coerciran coercirem coerciren coercires coercireu coerciria coercirien coerciries coerciriva coerciriven coercirives coercirà coerciràs coerciré coerciríem coerciríeu coercirívem coerciríveu coercisc coercisca coercisco coerciscos coercisquem coercisquen coercisques coercisqueu coercissa coercissen coercisses coercissi coercissin coercissis coercist coercit coercits coerciu coerciva coerciven coercives coercix coercixa coercixen coercixes coercixi coercixin coercixis coercixo coercixos coercí coercíem coercíets coercíeu coercírem coercíreu coercís coercíscon coercíssem coercísseu coercíssim coercíssiu coercíssom coercíssou coercívem coercíveu coercíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
costringere

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
razzo
Artefacte pirotècnic amb un cilindre de pólvora que és projectat enlaire i detona llançant un doll de partícules.
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
missile razzo
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coexistir /ko.eɡ.zisˈti/ /ko.eɡ.zisˈtiɾ/ /ko.əɡ.zisˈti/ /ku.əɡ.zisˈti/ alg ant bal centr coexisteix coexisteixa coexisteixen coexisteixes coexisteixi coexisteixin coexisteixis coexisteixo coexisteixs coexistesc coexistesca coexistesquen coexistesques coexistesqui coexistesquin coexistesquis coexistia coexistida coexistides coexistien coexisties coexistiguem coexistiguera coexistigueren coexistigueres coexistiguessen coexistiguesses coexistiguessin coexistiguessis coexistigueu coexistigueva coexistigueven coexistigueves coexistigué coexistiguérem coexistiguéreu coexistigués coexistiguéssem coexistiguésseu coexistiguéssim coexistiguéssiu coexistiguévem coexistiguéveu coexistim coexistint coexistir coexistira coexistiran coexistirem coexistiren coexistires coexistireu coexistiria coexistirien coexistiries coexistiriva coexistiriven coexistirives coexistirà coexistiràs coexistiré coexistiríem coexistiríeu coexistirívem coexistiríveu coexistisc coexistisca coexistisco coexistiscos coexistisquem coexistisquen coexistisques coexistisqueu coexistissa coexistissen coexistisses coexistissi coexistissin coexistissis coexistist coexistit coexistits coexistiu coexistiva coexistiven coexistives coexistix coexistixa coexistixen coexistixes coexistixi coexistixin coexistixis coexistixo coexistixos coexistí coexistíem coexistíets coexistíeu coexistírem coexistíreu coexistís coexistíscon coexistíssem coexistísseu coexistíssim coexistíssiu coexistíssom coexistíssou coexistívem coexistíveu coexistíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coesistere

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
coffa
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
cofano forziere

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
parola affine

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
cognitivo

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
cognome

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
cetriolo
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

cogulla /koˈɣu.ʎa/ /koˈɣu.ʎə/ /kuˈɣu.ʎə/ n fem
cucullo

cohabitar /ko.a.βiˈta/ /ko.a.βiˈtaɾ/ /ko.ə.βiˈta/ alg ant bal cent cohabit cohabita cohabitada cohabitades cohabitaia cohabitaien cohabitaies cohabitam cohabitant cohabitar cohabitara cohabitaran cohabitarem cohabitaren cohabitares cohabitareu cohabitaria cohabitarien cohabitaries cohabitariva cohabitariven cohabitarives cohabitarà cohabitaràs cohabitaré cohabitaríem cohabitaríeu cohabitarívem cohabitaríveu cohabitassen cohabitasses cohabitassin cohabitassis cohabitat cohabitats cohabitau cohabitava cohabitaven cohabitaves cohabitavi cohabitavo cohabite cohabiteguem cohabiteguessa cohabiteguessen cohabiteguesses cohabitegueu cohabitegués cohabiteguéssom cohabiteguéssou cohabitem cohabiten cohabites cohabitessa cohabitessen cohabitesses cohabitessi cohabitessin cohabitessis cohabiteu cohabiti cohabitin cohabitis cohabito cohabitos cohabits cohabità cohabitàiem cohabitàieu cohabitàrem cohabitàreu cohabitàs cohabitàssem cohabitàsseu cohabitàssim cohabitàssiu cohabitàvem cohabitàvets cohabitàveu cohabitàvom cohabités cohabitéssem cohabitésseu cohabitéssim cohabitéssiu cohabití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coabitare

coherentment /ko.eˌɾemˈmen/ /ko.eˌɾemˈment/ /ko.əˌɾemˈment/ /ku.əˌɾemˈmen/ adv
coerentemente

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
coesione

cohibir /ko.iˈβi/ /ko.iˈβiɾ/ /ku.iˈβi/ alg ant bal centr cohibeix cohibeixa cohibeixen cohibeixes cohibeixi cohibeixin cohibeixis cohibeixo cohibeixs cohibesc cohibesca cohibesquen cohibesques cohibesqui cohibesquin cohibesquis cohibia cohibida cohibides cohibien cohibies cohibiguem cohibiguera cohibigueren cohibigueres cohibiguessen cohibiguesses cohibiguessin cohibiguessis cohibigueu cohibigueva cohibigueven cohibigueves cohibigué cohibiguérem cohibiguéreu cohibigués cohibiguéssem cohibiguésseu cohibiguéssim cohibiguéssiu cohibiguévem cohibiguéveu cohibim cohibint cohibir cohibira cohibiran cohibirem cohibiren cohibires cohibireu cohibiria cohibirien cohibiries cohibiriva cohibiriven cohibirives cohibirà cohibiràs cohibiré cohibiríem cohibiríeu cohibirívem cohibiríveu cohibisc cohibisca cohibisco cohibiscos cohibisquem cohibisquen cohibisques cohibisqueu cohibissa cohibissen cohibisses cohibissi cohibissin cohibissis cohibist cohibit cohibits cohibiu cohibiva cohibiven cohibives cohibix cohibixa cohibixen cohibixes cohibixi cohibixin cohibixis cohibixo cohibixos cohibí cohibíem cohibíets cohibíeu cohibírem cohibíreu cohibís cohibíscon cohibíssem cohibísseu cohibíssim cohibíssiu cohibíssom cohibíssou cohibívem cohibíveu cohibíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rattenere

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
coorte
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ bal coincideix coincideixen coincideixes coincideixi coincideixin coincideixis coincideixo coincidesc coincidesqui coincidesquin coincidesquis coincidia coincidida coincidides coincidien coincidies coincidiguem coincidigueu coincidim coincidint coincidir coincidira coincidiran coincidirem coincidiren coincidires coincidireu coincidiria coincidirien coincidiries coincidirà coincidiràs coincidiré coincidiríem coincidiríeu coincidisc coincidisca coincidisquen coincidisques coincidissen coincidisses coincidissin coincidissis coincidit coincidits coincidiu coincidix coincidixen coincidixes coincidixo coincidí coincidíem coincidíeu coincidírem coincidíreu coincidís coincidíssem coincidísseu coincidíssim coincidíssiu n-occ occ sept val v
coincidere

coit /ˈkɔjt/ n masc
coito

coix /ˈkojʃ/ adj masc
zoppo

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ alg bal coixege coixegem coixegen coixeges coixegessen coixegesses coixegessin coixegessis coixegeu coixegi coixegin coixegis coixegés coixegéssem coixegésseu coixegéssim coixegéssiu coixegí coixeig coixeja coixejada coixejades coixejam coixejant coixejar coixejara coixejaran coixejarem coixejaren coixejares coixejareu coixejaria coixejarien coixejaries coixejarà coixejaràs coixejaré coixejaríem coixejaríeu coixejassen coixejasses coixejassin coixejassis coixejat coixejats coixejau coixejava coixejaven coixejaves coixejo coixejà coixejàrem coixejàreu coixejàs coixejàssem coixejàsseu coixejàssim coixejàssiu coixejàvem coixejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
zoppicare

coixinera /ko.ʃiˈne.ɾa/ /ko.ʃiˈne.ɾə/ /koj.ʃiˈne.ɾa/ /ku.ʃiˈne.ɾə/ n fem
federa

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
cuscino guanciale
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
cuscino
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
cavolo

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
colla
Substància que es fa servir per enganxar dues superfícies de manera permanent.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
vaglio

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ alg ant bal cent col cola colada colades colaia colaien colaies colam colant colar colara colaran colarem colaren colares colareu colaria colarien colaries colariva colariven colarives colarà colaràs colaré colaríem colaríeu colarívem colaríveu colassen colasses colassin colassis colat colats colau colava colaven colaves colavi colavo cole coleguem coleguessa coleguessen coleguesses colegueu colegués coleguéssom coleguéssou colem colen coles colessa colessen colesses colessi colessin colessis coleu coli colin colis colo colos cols colà colàiem colàieu colàrem colàreu colàs colàssem colàsseu colàssim colàssiu colàvem colàvets colàveu colàvom colés coléssem colésseu coléssim coléssiu colí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colare

coldre /ˈkɔɫ.dɾe/ /ˈkɔɫ.dɾə/ alg bal centr col colc coldran coldre coldrem coldreu coldria coldrien coldries coldrà coldràs coldré coldríem coldríeu coleia coleien coleies colem colen colent colessen colesses coleu coleva coleven coleves colga colgam colgau colgo colgos colguda colgudes colguem colguen colguent colguera colgueren colgueres colgues colguessa colguessen colguesses colguessin colguessis colgueu colgui colguin colguis colgut colguts colgué colguérem colguéreu colgués colguéssem colguésseu colguéssim colguéssiu colguéssom colguéssou colguí coli colia colien colies colin colis coliva coliven colives cols colt colta coltes colts colèiem colèieu colèvem colèveu colèvom colèvou colés coléssem colésseu colíem colíeu colívem colíveu colívom colívou eiv n-occ occ v.cent val v
colere
Guardar, celebrar una festa.

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
colecistectomia

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
colesterolo

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
colibrì

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
cavolfiore

coll n masc
collo
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
seme
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
colletto collo
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
collare
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
collana monile

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
raccolto

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
cazzo
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
torcicollo

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
coglione
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
piccione colombo

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
colonizzatore
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
colonialismo

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ alg ant bal cent colonitz colonitza colonitzada colonitzades colonitzaia colonitzaien colonitzaies colonitzam colonitzant colonitzar colonitzara colonitzaran colonitzarem colonitzaren colonitzares colonitzareu colonitzaria colonitzarien colonitzaries colonitzariva colonitzariven colonitzarives colonitzarà colonitzaràs colonitzaré colonitzaríem colonitzaríeu colonitzarívem colonitzaríveu colonitzassen colonitzasses colonitzassin colonitzassis colonitzat colonitzats colonitzau colonitzava colonitzaven colonitzaves colonitzavi colonitzavo colonitze colonitzeguem colonitzeguessa colonitzeguessen colonitzeguesses colonitzegueu colonitzegués colonitzeguéssom colonitzeguéssou colonitzem colonitzen colonitzes colonitzessa colonitzessen colonitzesses colonitzessi colonitzessin colonitzessis colonitzeu colonitzi colonitzin colonitzis colonitzo colonitzos colonitzs colonitzà colonitzàiem colonitzàieu colonitzàrem colonitzàreu colonitzàs colonitzàssem colonitzàsseu colonitzàssim colonitzàssiu colonitzàvem colonitzàvets colonitzàveu colonitzàvom colonitzés colonitzéssem colonitzésseu colonitzéssim colonitzéssiu colonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colonizzare

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
colore

color d'ala de mosca n
color cane che fugge

colpir /koɫˈpi/ /koɫˈpiɾ/ /kuɫˈpi/ alg ant bal centr colpeix colpeixa colpeixen colpeixes colpeixi colpeixin colpeixis colpeixo colpeixs colpesc colpesca colpesquen colpesques colpesqui colpesquin colpesquis colpia colpida colpides colpien colpies colpiguem colpiguera colpigueren colpigueres colpiguessen colpiguesses colpiguessin colpiguessis colpigueu colpigueva colpigueven colpigueves colpigué colpiguérem colpiguéreu colpigués colpiguéssem colpiguésseu colpiguéssim colpiguéssiu colpiguévem colpiguéveu colpim colpint colpir colpira colpiran colpirem colpiren colpires colpireu colpiria colpirien colpiries colpiriva colpiriven colpirives colpirà colpiràs colpiré colpiríem colpiríeu colpirívem colpiríveu colpisc colpisca colpisco colpiscos colpisquem colpisquen colpisques colpisqueu colpissa colpissen colpisses colpissi colpissin colpissis colpist colpit colpits colpiu colpiva colpiven colpives colpix colpixa colpixen colpixes colpixi colpixin colpixis colpixo colpixos colpí colpíem colpíets colpíeu colpírem colpíreu colpís colpíscon colpíssem colpísseu colpíssim colpíssiu colpíssom colpíssou colpívem colpíveu colpíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colpire

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
colonna
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
colonna vertebrale

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
colonnata colonnato

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
colza

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
gomito cubito
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
collaborazione

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
collaborare
Participar en alguna tasca de grup.

col·lació /ko.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫə.siˈo/ /ku.ɫə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
confronto

col·lapsar /ko.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsaɾ/ /koɫ.ɫəpˈsa/ /ku.ɫəpˈsa/ /kuɫ.ɫəpˈsa/ alg ant bal cent col·laps col·lapsa col·lapsada col·lapsades col·lapsaia col·lapsaien col·lapsaies col·lapsam col·lapsant col·lapsar col·lapsara col·lapsaran col·lapsarem col·lapsaren col·lapsares col·lapsareu col·lapsaria col·lapsarien col·lapsaries col·lapsariva col·lapsariven col·lapsarives col·lapsarà col·lapsaràs col·lapsaré col·lapsaríem col·lapsaríeu col·lapsarívem col·lapsaríveu col·lapsassen col·lapsasses col·lapsassin col·lapsassis col·lapsat col·lapsats col·lapsau col·lapsava col·lapsaven col·lapsaves col·lapsavi col·lapsavo col·lapse col·lapseguem col·lapseguessa col·lapseguessen col·lapseguesses col·lapsegueu col·lapsegués col·lapseguéssom col·lapseguéssou col·lapsem col·lapsen col·lapses col·lapsessa col·lapsessen col·lapsesses col·lapsessi col·lapsessin col·lapsessis col·lapseu col·lapsi col·lapsin col·lapsis col·lapso col·lapsos col·lapss col·lapsà col·lapsàiem col·lapsàieu col·lapsàrem col·lapsàreu col·lapsàs col·lapsàssem col·lapsàsseu col·lapsàssim col·lapsàssiu col·lapsàvem col·lapsàvets col·lapsàveu col·lapsàvom col·lapsés col·lapséssem col·lapsésseu col·lapséssim col·lapséssiu col·lapsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
collassare

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
collasso

col·lateralment /ko.ɫa.teˌɾaɫˈmen/ /koɫ.ɫa.teˌɾaɫˈmen/ /koɫ.ɫa.teˌɾaɫˈment/ /koɫ.ɫə.təˌɾaɫˈment/ /ku.ɫə.təˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.ɫə.təˌɾaɫˈmen/ adv
collateralmente

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·leccion col·lecciona col·leccionada col·leccionades col·leccionam col·leccionant col·leccionar col·leccionara col·leccionaran col·leccionarem col·leccionaren col·leccionares col·leccionareu col·leccionaria col·leccionarien col·leccionaries col·leccionarà col·leccionaràs col·leccionaré col·leccionaríem col·leccionaríeu col·leccionassen col·leccionasses col·leccionassin col·leccionassis col·leccionat col·leccionats col·leccionau col·leccionava col·leccionaven col·leccionaves col·leccione col·leccionem col·leccionen col·lecciones col·leccionessen col·leccionesses col·leccionessin col·leccionessis col·leccioneu col·leccioni col·leccionin col·leccionis col·lecciono col·leccionà col·leccionàrem col·leccionàreu col·leccionàs col·leccionàssem col·leccionàsseu col·leccionàssim col·leccionàssiu col·leccionàvem col·leccionàveu col·leccionés col·leccionéssem col·leccionésseu col·leccionéssim col·leccionéssiu col·leccioní occ sept val v
collezionare

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
collezione raccolta

col·lecta /koɫˈɫɛk.ta/ /koɫˈɫɛk.tə/ /koˈɫɛk.ta/ /koˈɫɛk.tɛ/ /kuɫˈɫɛk.tə/ /kuˈɫɛk.tə/ n fem
colletta

col·lectivament /ko.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫekˌti.vaˈment/ /koɫ.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫəkˌti.vəˈment/ /ku.ɫəkˌti.βəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.vəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.βəˈmen/ adv
collettivamente

col·lectivitat /ko.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.viˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /ku.ɫək.ti.βiˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
collettività

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
collega

col·legialment /ko.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈmen/ /ko.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈment/ /koɫ.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈment/ /ku.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ /kuɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ adv
collegialmente

col·legir /ko.ɫeˈd͡ʒi/ /ko.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /koɫ.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫəˈʒi/ /ku.ɫəˈʒi/ /kuɫ.ɫəˈʒi/ alg ant bal centr col·legeix col·legeixa col·legeixen col·legeixes col·legeixi col·legeixin col·legeixis col·legeixo col·legeixs col·legesc col·legesca col·legesquen col·legesques col·legesqui col·legesquin col·legesquis col·legia col·legida col·legides col·legien col·legies col·legiguem col·legiguera col·legigueren col·legigueres col·legiguessen col·legiguesses col·legiguessin col·legiguessis col·legigueu col·legigueva col·legigueven col·legigueves col·legigué col·legiguérem col·legiguéreu col·legigués col·legiguéssem col·legiguésseu col·legiguéssim col·legiguéssiu col·legiguévem col·legiguéveu col·legim col·legint col·legir col·legira col·legiran col·legirem col·legiren col·legires col·legireu col·legiria col·legirien col·legiries col·legiriva col·legiriven col·legirives col·legirà col·legiràs col·legiré col·legiríem col·legiríeu col·legirívem col·legiríveu col·legisc col·legisca col·legisco col·legiscos col·legisquem col·legisquen col·legisques col·legisqueu col·legissa col·legissen col·legisses col·legissi col·legissin col·legissis col·legist col·legit col·legits col·legiu col·legiva col·legiven col·legives col·legix col·legixa col·legixen col·legixes col·legixi col·legixin col·legixis col·legixo col·legixos col·legí col·legíem col·legíets col·legíeu col·legírem col·legíreu col·legís col·legíscon col·legíssem col·legísseu col·legíssim col·legíssiu col·legíssom col·legíssou col·legívem col·legíveu col·legíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
collegare

col·ligar /ko.ɫiˈɣa/ /koɫ.ɫiˈɣa/ /koɫ.ɫiˈɣaɾ/ /ku.ɫiˈɣa/ /kuɫ.ɫiˈɣa/ alg bal col·lig col·liga col·ligada col·ligades col·ligam col·ligant col·ligar col·ligara col·ligaran col·ligarem col·ligaren col·ligares col·ligareu col·ligaria col·ligarien col·ligaries col·ligarà col·ligaràs col·ligaré col·ligaríem col·ligaríeu col·ligassen col·ligasses col·ligassin col·ligassis col·ligat col·ligats col·ligau col·ligava col·ligaven col·ligaves col·ligo col·ligue col·liguem col·liguen col·ligues col·liguessen col·liguesses col·liguessin col·liguessis col·ligueu col·ligui col·liguin col·liguis col·ligués col·liguéssem col·liguésseu col·liguéssim col·liguéssiu col·liguí col·ligà col·ligàrem col·ligàreu col·ligàs col·ligàssem col·ligàsseu col·ligàssim col·ligàssiu col·ligàvem col·ligàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
collegare

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
collirio
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.
colirio
(teatre) Incoherència per transposició de mots en la intervenció d'un actor.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
collisione

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
collocazione
(lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·loc col·loca col·locada col·locades col·locam col·locant col·locar col·locara col·locaran col·locarem col·locaren col·locares col·locareu col·locaria col·locarien col·locaries col·locarà col·locaràs col·locaré col·locaríem col·locaríeu col·locassen col·locasses col·locassin col·locassis col·locat col·locats col·locau col·locava col·locaven col·locaves col·loco col·locà col·locàrem col·locàreu col·locàs col·locàssem col·locàsseu col·locàssim col·locàssiu col·locàvem col·locàveu col·loque col·loquem col·loquen col·loques col·loquessen col·loquesses col·loquessin col·loquessis col·loqueu col·loqui col·loquin col·loquis col·loqués col·loquéssem col·loquésseu col·loquéssim col·loquéssiu col·loquí occ sept val v
collocare
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.

col·loïdal /ko.ɫo.iˈðaɫ/ /koɫ.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ɫu.iˈðaɫ/ /kuɫ.ɫu.iˈðaɫ/ adj
colloidale

col·ludir /ko.ɫuˈði/ /koɫ.ɫuˈði/ /koɫ.ɫuˈðiɾ/ /ku.ɫuˈði/ /kuɫ.ɫuˈði/ alg ant bal centr col·ludeix col·ludeixa col·ludeixen col·ludeixes col·ludeixi col·ludeixin col·ludeixis col·ludeixo col·ludeixs col·ludesc col·ludesca col·ludesquen col·ludesques col·ludesqui col·ludesquin col·ludesquis col·ludia col·ludida col·ludides col·ludien col·ludies col·ludiguem col·ludiguera col·ludigueren col·ludigueres col·ludiguessen col·ludiguesses col·ludiguessin col·ludiguessis col·ludigueu col·ludigueva col·ludigueven col·ludigueves col·ludigué col·ludiguérem col·ludiguéreu col·ludigués col·ludiguéssem col·ludiguésseu col·ludiguéssim col·ludiguéssiu col·ludiguévem col·ludiguéveu col·ludim col·ludint col·ludir col·ludira col·ludiran col·ludirem col·ludiren col·ludires col·ludireu col·ludiria col·ludirien col·ludiries col·ludiriva col·ludiriven col·ludirives col·ludirà col·ludiràs col·ludiré col·ludiríem col·ludiríeu col·ludirívem col·ludiríveu col·ludisc col·ludisca col·ludisco col·ludiscos col·ludisquem col·ludisquen col·ludisques col·ludisqueu col·ludissa col·ludissen col·ludisses col·ludissi col·ludissin col·ludissis col·ludist col·ludit col·ludits col·ludiu col·ludiva col·ludiven col·ludives col·ludix col·ludixa col·ludixen col·ludixes col·ludixi col·ludixin col·ludixis col·ludixo col·ludixos col·ludí col·ludíem col·ludíets col·ludíeu col·ludírem col·ludíreu col·ludís col·ludíscon col·ludíssem col·ludísseu col·ludíssim col·ludíssiu col·ludíssom col·ludíssou col·ludívem col·ludíveu col·ludíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colludere

colèricament /koˌɫɛ.ɾi.kaˈmen/ /koˌɫɛ.ɾi.kaˈment/ /koˌɫɛ.ɾi.kəˈment/ /kuˌɫɛ.ɾi.kəˈmen/ adv
collericamente

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
colonia
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
acqua di Colonia
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.

com /ˈkom/ adv
come
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

com peix a l'aigua adv
nel proprio elemento

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
making-of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
virgola
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.
burrone
Circ glacial en forma de cóm.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
coma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
telecomando
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ n fem
comare
(col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
combattere
lluitar
assalire
Escometre, envestir.
azzuffarsi
Metafòricament, es diu d'algunes coses inanimades, com les onades del mar i els vents, per batre o escometre.
contrastare
Metafòricament, contradir, impugnar.
contendere
Es diu dels afectes i passions que agiten l'ànima.

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
combinazione
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combina combinada combinades combinam combinant combinar combinara combinaran combinarem combinaren combinares combinareu combinaria combinarien combinaries combinarà combinaràs combinaré combinaríem combinaríeu combinassen combinasses combinassin combinassis combinat combinats combinau combinava combinaven combinaves combine combinem combinen combines combinessen combinesses combinessin combinessis combineu combini combinin combinis combino combinà combinàrem combinàreu combinàs combinàssem combinàsseu combinàssim combinàssiu combinàvem combinàveu combinés combinéssem combinésseu combinéssim combinéssiu combiní combín occ sept val v
combinare

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
convoglio

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ n masc
viatico
El santíssim sagrament del cos de Jesucrist, que s'administra als malalts que estan en perill de mort.

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combreg combrega combregada combregades combregam combregant combregar combregara combregaran combregarem combregaren combregares combregareu combregaria combregarien combregaries combregarà combregaràs combregaré combregaríem combregaríeu combregassen combregasses combregassin combregassis combregat combregats combregau combregava combregaven combregaves combrego combregue combreguem combreguen combregues combreguessen combreguesses combreguessin combreguessis combregueu combregui combreguin combreguis combregués combreguéssem combreguésseu combreguéssim combreguéssiu combreguí combregà combregàrem combregàreu combregàs combregàssem combregàsseu combregàssim combregàssiu combregàvem combregàveu occ sept val v
comunicare
Donar el sagrament de l'eucaristia o comunió.
viatico
Donar la comunió al malalt per viàtic.
comunicarsi
Rebre la sagrada comunió.

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
talweg

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coment comenta comentada comentades comentam comentant comentar comentara comentaran comentarem comentaren comentares comentareu comentaria comentarien comentaries comentarà comentaràs comentaré comentaríem comentaríeu comentassen comentasses comentassin comentassis comentat comentats comentau comentava comentaven comentaves comente comentem comenten comentes comentessen comentesses comentessin comentessis comenteu comenti comentin comentis comento comentà comentàrem comentàreu comentàs comentàssem comentàsseu comentàssim comentàssiu comentàvem comentàveu comentés comentéssem comentésseu comentéssim comentéssiu comentí occ sept val v
commentare

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
commento

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
cominciamento

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
cominciare
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
commerciale

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ adv
commercialmente

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
commerciante
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ alg bal comercia comerciada comerciades comerciam comerciant comerciar comerciara comerciaran comerciarem comerciaren comerciares comerciareu comerciaria comerciarien comerciaries comerciarà comerciaràs comerciaré comerciaríem comerciaríeu comerciassen comerciasses comerciassin comerciassis comerciat comerciats comerciau comerciava comerciaven comerciaves comercie comerciem comercien comercies comerciessen comerciesses comerciessin comerciessis comercieu comercii comercio comercià comerciàrem comerciàreu comerciàs comerciàssem comerciàsseu comerciàssim comerciàssiu comerciàvem comerciàveu comerciés comerciéssem comerciésseu comerciéssim comerciéssiu comercií comerciï comerciïn comerciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
commerciare

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
commercio
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
cometa

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
addio
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
licenziamento
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comicis /koˈmi.sis/ /kuˈmi.sis/ n masc
comizio

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
commissione
Acció de cometre.
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comissura /ko.miˈsu.ɾa/ /ku.miˈsu.ɾə/ n fem
commessura

comitiva /ko.miˈti.va/ /ko.miˈti.və/ /ko.miˈti.βa/ /ku.miˈti.və/ /ku.miˈti.βə/ n fem
comitiva

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
comitato

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
commemorare

commensurar /kom.men.suˈɾa/ /kom.men.suˈɾaɾ/ /kum.mən.suˈɾa/ alg ant bal cent commensur commensura commensurada commensurades commensuraia commensuraien commensuraies commensuram commensurant commensurar commensurara commensuraran commensurarem commensuraren commensurares commensurareu commensuraria commensurarien commensuraries commensurariva commensurariven commensurarives commensurarà commensuraràs commensuraré commensuraríem commensuraríeu commensurarívem commensuraríveu commensurassen commensurasses commensurassin commensurassis commensurat commensurats commensurau commensurava commensuraven commensuraves commensuravi commensuravo commensure commensureguem commensureguessa commensureguessen commensureguesses commensuregueu commensuregués commensureguéssom commensureguéssou commensurem commensuren commensures commensuressa commensuressen commensuresses commensuressi commensuressin commensuressis commensureu commensuri commensurin commensuris commensuro commensuros commensurs commensurà commensuràiem commensuràieu commensuràrem commensuràreu commensuràs commensuràssem commensuràsseu commensuràssim commensuràssiu commensuràvem commensuràvets commensuràveu commensuràvom commensurés commensuréssem commensurésseu commensuréssim commensuréssiu commensurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
commensurare

comminar /kom.miˈna/ /kom.miˈnaɾ/ /kum.miˈna/ alg ant bal cent commina comminada comminades comminaia comminaien comminaies comminam comminant comminar comminara comminaran comminarem comminaren comminares comminareu comminaria comminarien comminaries comminariva comminariven comminarives comminarà comminaràs comminaré comminaríem comminaríeu comminarívem comminaríveu comminassen comminasses comminassin comminassis comminat comminats comminau comminava comminaven comminaves comminavi comminavo commine commineguem commineguessa commineguessen commineguesses comminegueu comminegués commineguéssom commineguéssou comminem comminen commines comminessa comminessen comminesses comminessi comminessin comminessis commineu commini comminin comminis commino comminos comminà comminàiem comminàieu comminàrem comminàreu comminàs comminàssem comminàsseu comminàssim comminàssiu comminàvem comminàvets comminàveu comminàvom comminés comminéssem comminésseu comminéssim comminéssiu comminí commín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ingiungere

commoure /komˈmɔw.ɾe/ /komˈmɔw.ɾə/ /kumˈmɔw.ɾə/ bal commoc commoga commoguda o commosa commogudes commoguem commoguen commoguera commogueren commogueres commogues commoguessen commoguesses commoguessin commoguessis commogueu commogui commoguin commoguis commogut o commòs commoguts commogué commoguérem commoguéreu commogués commoguéssem commoguésseu commoguéssim commoguéssiu commoguí commou commouen commouran commoure commourem commoureu commouria commourien commouries commourà commouràs commouré commouríem commouríeu commous commovem commovent commoveu commovia commovien commovies commovíem commovíeu eiv occ v.cent val v
commuovere

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ alg ant bal cent commut commuta commutada commutades commutaia commutaien commutaies commutam commutant commutar commutara commutaran commutarem commutaren commutares commutareu commutaria commutarien commutaries commutariva commutariven commutarives commutarà commutaràs commutaré commutaríem commutaríeu commutarívem commutaríveu commutassen commutasses commutassin commutassis commutat commutats commutau commutava commutaven commutaves commutavi commutavo commute commuteguem commuteguessa commuteguessen commuteguesses commutegueu commutegués commuteguéssom commuteguéssou commutem commuten commutes commutessa commutessen commutesses commutessi commutessin commutessis commuteu commuti commutin commutis commuto commutos commuts commutà commutàiem commutàieu commutàrem commutàreu commutàs commutàssem commutàsseu commutàssim commutàssiu commutàvem commutàvets commutàveu commutàvom commutés commutéssem commutésseu commutéssim commutéssiu commutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
commutare

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
comodità

compactament /komˌpak.taˈmen/ /komˌpak.taˈment/ /komˌpak.təˈment/ /kumˌpak.təˈmen/ adv
compattamente

compadir /kom.paˈði/ /kom.paˈðiɾ/ /kum.pəˈði/ alg ant bal centr compadeix compadeixa compadeixen compadeixes compadeixi compadeixin compadeixis compadeixo compadeixs compadesc compadesca compadesquen compadesques compadesqui compadesquin compadesquis compadia compadida compadides compadien compadies compadiguem compadiguera compadigueren compadigueres compadiguessen compadiguesses compadiguessin compadiguessis compadigueu compadigueva compadigueven compadigueves compadigué compadiguérem compadiguéreu compadigués compadiguéssem compadiguésseu compadiguéssim compadiguéssiu compadiguévem compadiguéveu compadim compadint compadir compadira compadiran compadirem compadiren compadires compadireu compadiria compadirien compadiries compadiriva compadiriven compadirives compadirà compadiràs compadiré compadiríem compadiríeu compadirívem compadiríveu compadisc compadisca compadisco compadiscos compadisquem compadisquen compadisques compadisqueu compadissa compadissen compadisses compadissi compadissin compadissis compadist compadit compadits compadiu compadiva compadiven compadives compadix compadixa compadixen compadixes compadixi compadixin compadixis compadixo compadixos compadí compadíem compadíets compadíeu compadírem compadíreu compadís compadíscon compadíssem compadísseu compadíssim compadíssiu compadíssom compadíssou compadívem compadíveu compadíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
commiserare

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compagina compaginada compaginades compaginam compaginant compaginar compaginara compaginaran compaginarem compaginaren compaginares compaginareu compaginaria compaginarien compaginaries compaginarà compaginaràs compaginaré compaginaríem compaginaríeu compaginassen compaginasses compaginassin compaginassis compaginat compaginats compaginau compaginava compaginaven compaginaves compagine compaginem compaginen compagines compaginessen compaginesses compaginessin compaginessis compagineu compagini compaginin compaginis compagino compaginà compaginàrem compaginàreu compaginàs compaginàssem compaginàsseu compaginàssim compaginàssiu compaginàvem compaginàveu compaginés compaginéssem compaginésseu compaginéssim compaginéssiu compaginí compagín occ sept val v
compaginare

companatge /kom.paˈna.d͡ʒe/ /kom.pəˈna.d͡ʒə/ /kum.pəˈna.d͡ʒə/ n masc
companatico

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
compagno
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
Parella sentimental.
(esports, jocs) Persona que forma part del mateix equip.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
compagnia
Acompanyament.
azienda compagnia
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
comarabile

comparablement /kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
comparabilmente

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
comparazione confronto

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
confrontare paragonare

comparativament /kom.pa.ɾaˌti.vaˈment/ /kom.pa.ɾaˌti.βaˈmen/ /kom.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /kum.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /kum.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
comparativamente

comparsa /komˈpaɾ.sa/ /komˈpaɾ.sə/ /kumˈpar.sə/ n fem
comparsa
Acompanyament o seguici d'algun personatge en les representacions teatrals.

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
compartimento

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
avere in comune

compassar /kom.paˈsa/ /kom.paˈsaɾ/ /kum.pəˈsa/ alg ant bal cent compassa compassada compassades compassaia compassaien compassaies compassam compassant compassar compassara compassaran compassarem compassaren compassares compassareu compassaria compassarien compassaries compassariva compassariven compassarives compassarà compassaràs compassaré compassaríem compassaríeu compassarívem compassaríveu compassassen compassasses compassassin compassassis compassat compassats compassau compassava compassaven compassaves compassavi compassavo compasse compasseguem compasseguessa compasseguessen compasseguesses compassegueu compassegués compasseguéssom compasseguéssou compassem compassen compasses compassessa compassessen compassesses compassessi compassessin compassessis compasseu compassi compassin compassis compasso compassos compassà compassàiem compassàieu compassàrem compassàreu compassàs compassàssem compassàsseu compassàssim compassàssiu compassàvem compassàvets compassàveu compassàvom compassés compasséssem compassésseu compasséssim compasséssiu compassí compàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compassare
Mesurar amb el compàs alguna cosa.
Posar les coses amb la deguda proporció.
Arreglar, proporcionar les coses de manera que no sobren ni falten.

compassivament /kom.paˌsi.vaˈment/ /kom.paˌsi.βaˈmen/ /kom.pəˌsi.vəˈment/ /kum.pəˌsi.vəˈmen/ /kum.pəˌsi.βəˈmen/ adv
compassionevolmente

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
compassione

compatiblement /kom.paˌti.bɫeˈment/ /kom.paˌti.βɫeˈmen/ /kom.paˌtib.bɫeˈmen/ /kom.pəˌtib.bɫəˈment/ /kum.pəˌti.βɫəˈmen/ /kum.pəˌtib.bɫəˈmen/ adv
compatibilmente

compel·lir /kom.peɫˈɫi/ /kom.peɫˈɫiɾ/ /kom.peˈɫi/ /kom.pəɫˈɫi/ /kum.pəɫˈɫi/ /kum.pəˈɫi/ alg ant bal centr compel·leix compel·leixa compel·leixen compel·leixes compel·leixi compel·leixin compel·leixis compel·leixo compel·leixs compel·lesc compel·lesca compel·lesquen compel·lesques compel·lesqui compel·lesquin compel·lesquis compel·lia compel·lida compel·lides compel·lien compel·lies compel·liguem compel·liguera compel·ligueren compel·ligueres compel·liguessen compel·liguesses compel·liguessin compel·liguessis compel·ligueu compel·ligueva compel·ligueven compel·ligueves compel·ligué compel·liguérem compel·liguéreu compel·ligués compel·liguéssem compel·liguésseu compel·liguéssim compel·liguéssiu compel·liguévem compel·liguéveu compel·lim compel·lint compel·lir compel·lira compel·liran compel·lirem compel·liren compel·lires compel·lireu compel·liria compel·lirien compel·liries compel·liriva compel·liriven compel·lirives compel·lirà compel·liràs compel·liré compel·liríem compel·liríeu compel·lirívem compel·liríveu compel·lisc compel·lisca compel·lisco compel·liscos compel·lisquem compel·lisquen compel·lisques compel·lisqueu compel·lissa compel·lissen compel·lisses compel·lissi compel·lissin compel·lissis compel·list compel·lit compel·lits compel·liu compel·liva compel·liven compel·lives compel·lix compel·lixa compel·lixen compel·lixes compel·lixi compel·lixin compel·lixis compel·lixo compel·lixos compel·lí compel·líem compel·líets compel·líeu compel·lírem compel·líreu compel·lís compel·líscon compel·líssem compel·lísseu compel·líssim compel·líssiu compel·líssom compel·líssou compel·lívem compel·líveu compel·líxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
costringere

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
compendio

compendiosament /kom.pen.diˌo.zaˈmen/ /kom.pen.diˌo.zaˈment/ /kom.pən.diˌo.zəˈment/ /kum.pən.diˌo.zəˈmen/ adv
compendiosamente

competentment /kom.peˌtemˈmen/ /kom.peˌtemˈment/ /kom.pəˌtemˈment/ /kum.pəˌtemˈmen/ adv
competentemente

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
competizione

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ bal competeix competeixen competeixes competeixi competeixin competeixis competeixo competesc competesqui competesquin competesquis competia competida competides competien competies competiguem competigueu competim competint competir competira competiran competirem competiren competires competireu competiria competirien competiries competirà competiràs competiré competiríem competiríeu competisc competisca competisquen competisques competissen competisses competissin competissis competit competits competiu competix competixen competixes competixo competí competíem competíeu competírem competíreu competís competíssem competísseu competíssim competíssiu n-occ occ sept val v
competere
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.
(dret) Pertànyer a la seva competència.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
competitivo

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
competitività

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
competenza

complementació /kom.pɫe.men.ta.siˈo/ /kum.pɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
complementazione

complementar /kom.pɫe.menˈta/ /kom.pɫe.menˈtaɾ/ /kum.pɫə.mənˈta/ alg ant bal cent complement complementa complementada complementades complementaia complementaien complementaies complementam complementant complementar complementara complementaran complementarem complementaren complementares complementareu complementaria complementarien complementaries complementariva complementariven complementarives complementarà complementaràs complementaré complementaríem complementaríeu complementarívem complementaríveu complementassen complementasses complementassin complementassis complementat complementats complementau complementava complementaven complementaves complementavi complementavo complemente complementeguem complementeguessa complementeguessen complementeguesses complementegueu complementegués complementeguéssom complementeguéssou complementem complementen complementes complementessa complementessen complementesses complementessi complementessin complementessis complementeu complementi complementin complementis complemento complementos complements complementà complementàiem complementàieu complementàrem complementàreu complementàs complementàssem complementàsseu complementàssim complementàssiu complementàvem complementàvets complementàveu complementàvom complementés complementéssem complementésseu complementéssim complementéssiu complementí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
complementare

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
completo

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
completamente

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ alg ant bal cent complet completa completada completades completaia completaien completaies completam completant completar completara completaran completarem completaren completares completareu completaria completarien completaries completariva completariven completarives completarà completaràs completaré completaríem completaríeu completarívem completaríveu completassen completasses completassin completassis completat completats completau completava completaven completaves completavi completavo complete completeguem completeguessa completeguessen completeguesses completegueu completegués completeguéssom completeguéssou completem completen completes completessa completessen completesses completessi completessin completessis completeu completi completin completis completo completos complets completà completàiem completàieu completàrem completàreu completàs completàssem completàsseu completàssim completàssiu completàvem completàvets completàveu completàvom completés completéssem completésseu completéssim completéssiu completí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
completare

completivament /kom.pɫeˌti.vaˈment/ /kom.pɫeˌti.βaˈmen/ /kom.pɫəˌti.vəˈment/ /kum.pɫəˌti.vəˈmen/ /kum.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
complessivamente

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
complicato
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
complesso
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complidament /komˌpɫi.ðaˈmen/ /komˌpɫi.ðaˈment/ /komˌpɫi.ðəˈment/ /kumˌpɫi.ðəˈmen/ adv
compiutamente

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
compimento
Realització d'una obligació.
complimento
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

complimentosament /kom.pɫi.menˌto.zaˈmen/ /kom.pɫi.menˌto.zaˈment/ /kom.pɫi.mənˌto.zəˈment/ /kum.pɫi.mənˌto.zəˈmen/ adv
complimentosamente

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ alg bal compleix compleixen compleixes compleixi compleixin compleixis compleixo complert complerta complertes complerts complesc complesqui complesquin complesquis complia complida complides complien complies compliguem compligueu complim complint complir complira compliran complirem compliren complires complireu compliria complirien compliries complirà compliràs compliré compliríem compliríeu complisc complisca complisquen complisques complissen complisses complissin complissis complit complits compliu complix complixen complixes complixo complí complíem complíeu complírem complíreu complís complíssem complísseu complíssim complíssiu n-occ occ sept val v
compiere
Realitzar una cosa promesa.

complot /komˈpɫɔt/ /kumˈpɫɔt/ n masc
complotto

compondre-s'ho /komˈpɔn.dɾe.so/ /kumˈpɔn.dɾə.su/ v
arrangiarsi

comportablement /kom.porˌtab.bɫeˈmen/ /kom.poɾˌta.bɫeˈment/ /kom.poɾˌta.βɫeˈmen/ /kom.poɾˌtab.bɫəˈment/ /kum.purˌta.βɫəˈmen/ /kum.purˌtab.bɫəˈmen/ adv
comportabilmente

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
comportamento
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

comportar /kom.porˈta/ /kom.poɾˈta/ /kom.poɾˈtaɾ/ /kum.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comport comporta comportada comportades comportam comportant comportar comportara comportaran comportarem comportaren comportares comportareu comportaria comportarien comportaries comportarà comportaràs comportaré comportaríem comportaríeu comportassen comportasses comportassin comportassis comportat comportats comportau comportava comportaven comportaves comporte comportem comporten comportes comportessen comportesses comportessin comportessis comporteu comporti comportin comportis comporto comportà comportàrem comportàreu comportàs comportàssem comportàsseu comportàssim comportàssiu comportàvem comportàveu comportés comportéssem comportésseu comportéssim comportéssiu comportí occ sept val v
comportare
Tenir com a conseqüència, implicar.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
composizione
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
compositore

compostament /komˌpɔs.taˈmen/ /komˌpɔs.taˈment/ /komˌpɔs.təˈment/ /kumˌpɔs.təˈmen/ adv
compostamente

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
acquisto

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
compratore

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
comprare acquistare

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
comprendere
Incloure dins d'una categoria o d'una totalitat.
capire
Entendre les raons d'un altre.

comprensiblement /kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ adv
comprensibilmente

comprensivament /kom.pɾenˌsi.vaˈment/ /kom.pɾenˌsi.βaˈmen/ /kom.pɾənˌsi.vəˈment/ /kum.pɾənˌsi.vəˈmen/ /kum.pɾənˌsi.βəˈmen/ adv
comprensivamente

comprensió n fem
comprensione

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
compressa

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
compressione

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comprimere

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
compromesso
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comprovació /kom.pɾo.va.siˈo/ /kom.pɾo.və.siˈo/ /kom.pɾo.βa.siˈo/ /kum.pɾu.və.siˈo/ /kum.pɾu.βə.siˈo/ n fem
test

comprovar /kom.pɾoˈva/ /kom.pɾoˈvaɾ/ /kom.pɾoˈβa/ /kum.pɾuˈva/ alg ant bal cent comprou comprous comprov comprova comprovada comprovades comprovaia comprovaien comprovaies comprovaieu comprovam comprovant comprovar comprovara comprovaran comprovarem comprovaren comprovares comprovareu comprovaria comprovarien comprovaries comprovariva comprovariven comprovarives comprovarà comprovaràs comprovaré comprovaríem comprovaríeu comprovarívem comprovaríveu comprovassen comprovasses comprovassin comprovassis comprovat comprovats comprovau comprovava comprovaven comprovaves comprovavi comprovavo comprove comproveguem comproveguessa comproveguessen comproveguesses comprovegueu comprovegués comproveguéssom comproveguéssou comprovem comproven comproves comprovessa comprovessen comprovesses comprovessi comprovessin comprovessis comproveu comprovi comprovin comprovis comprovo comprovos comprovà comprovàiem comprovàrem comprovàreu comprovàs comprovàssem comprovàsseu comprovàssim comprovàssiu comprovàvem comprovàvets comprovàveu comprovàvom comprovés comprovéssem comprovésseu comprovéssim comprovéssiu comproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
controllare

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
contabile

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
contare
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
conto
Acte de comptar.
Suma de la quantitat a pagar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
cura
Cura, atenció.

compungir /kom.punˈd͡ʒi/ /kom.punˈd͡ʒiɾ/ /kum.punˈʒi/ alg ant bal centr compungeix compungeixa compungeixen compungeixes compungeixi compungeixin compungeixis compungeixo compungeixs compungesc compungesca compungesquen compungesques compungesqui compungesquin compungesquis compungia compungida compungides compungien compungies compungiguem compungiguera compungigueren compungigueres compungiguessen compungiguesses compungiguessin compungiguessis compungigueu compungigueva compungigueven compungigueves compungigué compungiguérem compungiguéreu compungigués compungiguéssem compungiguésseu compungiguéssim compungiguéssiu compungiguévem compungiguéveu compungim compungint compungir compungira compungiran compungirem compungiren compungires compungireu compungiria compungirien compungiries compungiriva compungiriven compungirives compungirà compungiràs compungiré compungiríem compungiríeu compungirívem compungiríveu compungisc compungisca compungisco compungiscos compungisquem compungisquen compungisques compungisqueu compungissa compungissen compungisses compungissi compungissin compungissis compungist compungit compungits compungiu compungiva compungiven compungives compungix compungixa compungixen compungixes compungixi compungixin compungixis compungixo compungixos compungí compungíem compungíets compungíeu compungírem compungíreu compungís compungíscon compungíssem compungísseu compungíssim compungíssiu compungíssom compungíssou compungívem compungíveu compungíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
affliggere

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
compasso
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comsevulla /ˌkɔm.seˈvu.ʎa/ /ˌkɔm.seˈβu.ʎa/ /ˌkɔm.səˈvu.jə/ /ˌkɔm.səˈvu.ʎə/ /ˌkɔm.səˈβu.ʎə/ adv
comunque

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
contea

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
conte

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
contessa

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
comunemente

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
comunicazione

comunicador /ko.mu.ni.kaˈðo/ /ko.mu.ni.kaˈðoɾ/ /ko.mu.ni.kəˈðo/ /ku.mu.ni.kəˈðo/ n masc
annunciatore

comunir /ko.muˈni/ /ko.muˈniɾ/ /ku.muˈni/ alg ant bal centr comuneix comuneixa comuneixen comuneixes comuneixi comuneixin comuneixis comuneixo comuneixs comunesc comunesca comunesquen comunesques comunesqui comunesquin comunesquis comunia comunida comunides comunien comunies comuniguem comuniguera comunigueren comunigueres comuniguessen comuniguesses comuniguessin comuniguessis comunigueu comunigueva comunigueven comunigueves comunigué comuniguérem comuniguéreu comunigués comuniguéssem comuniguésseu comuniguéssim comuniguéssiu comuniguévem comuniguéveu comunim comunint comunir comunira comuniran comunirem comuniren comunires comunireu comuniria comunirien comuniries comuniriva comuniriven comunirives comunirà comuniràs comuniré comuniríem comuniríeu comunirívem comuniríveu comunisc comunisca comunisco comuniscos comunisquem comunisquen comunisques comunisqueu comunissa comunissen comunisses comunissi comunissin comunissis comunist comunit comunits comuniu comuniva comuniven comunives comunix comunixa comunixen comunixes comunixi comunixin comunixis comunixo comunixos comuní comuníem comuníets comuníeu comunírem comuníreu comunís comuníscon comuníssem comunísseu comuníssim comuníssiu comuníssom comuníssou comunívem comuníveu comuníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convocare

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
comunismo

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
comunista
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
comunista
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
comunità
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
comunione

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
commedia

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
comune
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

conca n fem
bacino
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
nubile
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ bal conceba concebem conceben concebent concebera conceberen conceberes concebes concebessen concebesses concebessin concebessis concebeu concebi concebia concebien concebies concebin concebis concebo concebran concebre concebrem concebreu concebria concebrien concebries concebrà concebràs concebré concebríem concebríeu concebuda concebudes concebut concebuts concebé concebérem concebéreu concebés concebéssem concebésseu concebéssim concebéssiu concebí concebíem concebíeu concep conceps eiv occ sept v.cent val v
concepire

concedir /kon.seˈði/ /kon.seˈðiɾ/ /kon.səˈði/ /kun.səˈði/ bal concedeix concedeixen concedeixes concedeixi concedeixin concedeixis concedeixo concedesc concedesqui concedesquin concedesquis concedia concedida concedides concedien concedies concediguem concedigueu concedim concedint concedir concedira concediran concedirem concediren concedires concedireu concediria concedirien concediries concedirà concediràs concediré concediríem concediríeu concedisc concedisca concedisquen concedisques concedissen concedisses concedissin concedissis concedit concedits concediu concedix concedixen concedixes concedixo concedí concedíem concedíeu concedírem concedíreu concedís concedíssem concedísseu concedíssim concedíssiu n-occ occ sept val v
concedere

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent concentr concentra concentrada concentrades concentraia concentraien concentraies concentram concentrant concentrar concentrara concentraran concentrarem concentraren concentrares concentrareu concentraria concentrarien concentraries concentrariva concentrariven concentrarives concentrarà concentraràs concentraré concentraríem concentraríeu concentrarívem concentraríveu concentrassen concentrasses concentrassin concentrassis concentrat concentrats concentrau concentrava concentraven concentraves concentravi concentravo concentre concentreguem concentreguessa concentreguessen concentreguesses concentregueu concentregués concentreguéssom concentreguéssou concentrem concentren concentres concentressa concentressen concentresses concentressi concentressin concentressis concentreu concentri concentrin concentris concentro concentros concentrs concentrà concentràiem concentràieu concentràrem concentràreu concentràs concentràssem concentràsseu concentràssim concentràssiu concentràvem concentràvets concentràveu concentràvom concentrés concentréssem concentrésseu concentréssim concentréssiu concentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concentrare

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
concezione

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
concetto
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
concettuale

conceptuosament /kon.sep.tuˌo.zaˈmen/ /kon.sep.tuˌo.zaˈment/ /kon.səp.tuˌo.zəˈment/ /kun.səp.tuˌo.zəˈmen/ adv
concettualmente

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ alg ant bal centr concerneix concerneixa concerneixen concerneixes concerneixi concerneixin concerneixis concerneixo concerneixs concernesc concernesca concernesquen concernesques concernesqui concernesquin concernesquis concernia concernida concernides concernien concernies concerniguem concerniguera concernigueren concernigueres concerniguessen concerniguesses concerniguessin concerniguessis concernigueu concernigueva concernigueven concernigueves concernigué concerniguérem concerniguéreu concernigués concerniguéssem concerniguésseu concerniguéssim concerniguéssiu concerniguévem concerniguéveu concernim concernint concernir concernira concerniran concernirem concerniren concernires concernireu concerniria concernirien concerniries concerniriva concerniriven concernirives concernirà concerniràs concerniré concerniríem concerniríeu concernirívem concerniríveu concernisc concernisca concernisco concerniscos concernisquem concernisquen concernisques concernisqueu concernissa concernissen concernisses concernissi concernissin concernissis concernist concernit concernits concerniu concerniva concerniven concernives concernix concernixa concernixen concernixes concernixi concernixin concernixis concernixo concernixos concerní concerníem concerníets concerníeu concernírem concerníreu concernís concerníscon concerníssem concernísseu concerníssim concerníssiu concerníssom concerníssou concernívem concerníveu concerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
riguardare

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
concerto
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
Espectacle musical adreçat al gran públic.

concertar /kon.serˈta/ /kon.seɾˈta/ /kon.seɾˈtaɾ/ /kon.səɾˈta/ /kun.sərˈta/ alg ant bal cent concert concerta concertada concertades concertaia concertaien concertaies concertam concertant concertar concertara concertaran concertarem concertaren concertares concertareu concertaria concertarien concertaries concertariva concertariven concertarives concertarà concertaràs concertaré concertaríem concertaríeu concertarívem concertaríveu concertassen concertasses concertassin concertassis concertat concertats concertau concertava concertaven concertaves concertavi concertavo concerte concerteguem concerteguessa concerteguessen concerteguesses concertegueu concertegués concerteguéssom concerteguéssou concertem concerten concertes concertessa concertessen concertesses concertessi concertessin concertessis concerteu concerti concertin concertis concerto concertos concerts concertà concertàiem concertàieu concertàrem concertàreu concertàs concertàssem concertàsseu concertàssim concertàssiu concertàvem concertàvets concertàveu concertàvom concertés concertéssem concertésseu concertéssim concertéssiu concertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concertare

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
concertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
concessione

concili /konˈsi.ɫi/ /kunˈsi.ɫi/ n masc
concilio

conciliablement /kon.si.ɫiˌa.bɫeˈment/ /kon.si.ɫiˌa.βɫeˈmen/ /kon.si.ɫiˌab.bɫeˈmen/ /kon.si.ɫiˌab.bɫəˈment/ /kun.si.ɫiˌa.βɫəˈmen/ /kun.si.ɫiˌab.bɫəˈmen/ adv
conciliabilmente

conciliar /kon.si.ɫiˈa/ /kon.si.ɫiˈaɾ/ /kun.si.ɫiˈa/ /kun.si.ɫiˈar/ adj
conciliare
Relacionat amb un concili.

conciliar /kon.si.ɫiˈa/ /kon.si.ɫiˈaɾ/ /kun.si.ɫiˈa/ /kun.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) concilia conciliada conciliades conciliam conciliant conciliar conciliara conciliaran conciliarem conciliaren conciliares conciliareu conciliaria conciliarien conciliaries conciliarà conciliaràs conciliaré conciliaríem conciliaríeu conciliassen conciliasses conciliassin conciliassis conciliat conciliats conciliau conciliava conciliaven conciliaves concilie conciliem concilien concilies conciliessen conciliesses conciliessin conciliessis concilieu concilii concilio concilià conciliàrem conciliàreu conciliàs conciliàssem conciliàsseu conciliàssim conciliàssiu conciliàvem conciliàveu conciliés conciliéssem conciliésseu conciliéssim conciliéssiu concilií conciliï conciliïn conciliïs occ sept val v
conciliare
Acostar discrepàncies mitjançant el diàleg.

concisament /konˌsi.zaˈmen/ /konˌsi.zaˈment/ /konˌsi.zəˈment/ /kunˌsi.zəˈmen/ adv
concisamente

concitadament /kon.siˌta.ðaˈmen/ /kon.siˌta.ðaˈment/ /kon.siˌta.ðəˈment/ /kun.siˌta.ðəˈmen/ adv
concitatamente

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ bal concloc concloem concloent concloeu concloga concloguem concloguen concloguera conclogueren conclogueres conclogues concloguessen concloguesses concloguessin concloguessis conclogueu conclogui concloguin concloguis conclogué concloguérem concloguéreu conclogués concloguéssem concloguésseu concloguéssim concloguéssiu concloguí conclosa concloses conclosos conclou conclouen conclouran concloure conclourem concloureu conclouria conclourien conclouries conclourà conclouràs conclouré conclouríem conclouríeu conclous concloíem concloíeu concloïa concloïen concloïes conclòs occ val v
concludere

conclusivament /koŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
conclusivamente

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
conclusione

conco /ˈkoŋ.ko/ /ˈkoŋ.ku/ n masc
celibe
(pejoratiu) Solter d’edat avançada.

concordadament /koŋ.korˌða.ðaˈmen/ /koŋ.koɾˌða.ðaˈmen/ /koŋ.koɾˌða.ðaˈment/ /koŋ.koɾˌða.ðəˈment/ /kuŋ.kurˌda.ðəˈmen/ /kuŋ.kurˌða.ðəˈmen/ adv
concordatamente

concordantment /koŋ.korˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈment/ /kuŋ.kurˌdamˈmen/ /kuŋ.kurˌðamˈmen/ adv
concordemente

concordement /koŋˌkɔr.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈment/ /koŋˌkɔɾ.ðəˈment/ /kuŋˌkɔr.dəˈmen/ /kuŋˌkɔr.ðəˈmen/ adv
concordemente

concoïdal /koŋ.ko.iˈðaɫ/ /kuŋ.ku.iˈðaɫ/ adj
concoide

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
concreto

concretament /koŋˌkɾe.taˈmen/ /koŋˌkɾe.taˈment/ /koŋˌkɾe.təˈment/ /kuŋˌkɾe.təˈmen/ adv
concretamente

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
concubina

concupiscentment /koŋ.ku.pisˌsemˈment/ /koŋ.ku.piˌsemˈmen/ /koŋ.ku.piˌsemˈment/ /kuŋ.ku.pisˌsemˈmen/ /kuŋ.ku.piˌsemˈmen/ adv
concupiscente

concurrentment /koŋ.kuˌremˈmen/ /koŋ.kuˌremˈment/ /kuŋ.kuˌremˈmen/ adv
concorrente

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
consenso

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
concorso

concèntric /konˈsɛn.tɾik/ /kunˈsɛn.tɾik/ adj
concentrico

concèntricament /konˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ /konˌsɛn.tɾi.kaˈment/ /konˌsɛn.tɾi.kəˈment/ /kunˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ adv
concentricamente

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
concordia

concórrer /koŋˈko.re/ /koŋˈko.reɾ/ /koŋˈko.rə/ /kuŋˈko.rə/ bal concorr concorre concorreguda concorregudes concorreguem concorreguera concorregueren concorregueres concorreguessen concorreguesses concorreguessin concorreguessis concorregueu concorregut concorreguts concorregué concorreguérem concorreguéreu concorregués concorreguéssem concorreguésseu concorreguéssim concorreguéssiu concorreguí concorrem concorren concorrent concorreran concorrerem concorrereu concorreria concorrerien concorreries concorrerà concorreràs concorreré concorreríem concorreríeu concorres concorreu concorri concorria concorrien concorries concorrin concorris concorro concorrs concorríem concorríeu concórrec concórrega concórreguen concórregues concórrer eiv occ sept v.cent val v
concorrere

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
insegna

condecorar /kon.de.koˈɾa/ /kon.de.koˈɾaɾ/ /kun.də.kuˈɾa/ alg ant bal cent condecor condecora condecorada condecorades condecoraia condecoraien condecoraies condecoram condecorant condecorar condecorara condecoraran condecorarem condecoraren condecorares condecorareu condecoraria condecorarien condecoraries condecorariva condecorariven condecorarives condecorarà condecoraràs condecoraré condecoraríem condecoraríeu condecorarívem condecoraríveu condecorassen condecorasses condecorassin condecorassis condecorat condecorats condecorau condecorava condecoraven condecoraves condecoravi condecoravo condecore condecoreguem condecoreguessa condecoreguessen condecoreguesses condecoregueu condecoregués condecoreguéssom condecoreguéssou condecorem condecoren condecores condecoressa condecoressen condecoresses condecoressi condecoressin condecoressis condecoreu condecori condecorin condecoris condecoro condecoros condecors condecorà condecoràiem condecoràieu condecoràrem condecoràreu condecoràs condecoràssem condecoràsseu condecoràssim condecoràssiu condecoràvem condecoràvets condecoràveu condecoràvom condecorés condecoréssem condecorésseu condecoréssim condecoréssiu condecorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
onorificare

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
dannazione

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) condemn condemna condemnada condemnades condemnam condemnant condemnar condemnara condemnaran condemnarem condemnaren condemnares condemnareu condemnaria condemnarien condemnaries condemnarà condemnaràs condemnaré condemnaríem condemnaríeu condemnassen condemnasses condemnassin condemnassis condemnat condemnats condemnau condemnava condemnaven condemnaves condemne condemnem condemnen condemnes condemnessen condemnesses condemnessin condemnessis condemneu condemni condemnin condemnis condemno condemnà condemnàrem condemnàreu condemnàs condemnàssem condemnàsseu condemnàssim condemnàssiu condemnàvem condemnàveu condemnés condemnéssem condemnésseu condemnéssim condemnéssiu condemní occ sept val v
condannare

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) condens condensa condensada condensades condensam condensant condensar condensara condensaran condensarem condensaren condensares condensareu condensaria condensarien condensaries condensarà condensaràs condensaré condensaríem condensaríeu condensassen condensasses condensassin condensassis condensat condensats condensau condensava condensaven condensaves condense condensem condensen condenses condensessen condensesses condensessin condensessis condenseu condensi condensin condensis condenso condensà condensàrem condensàreu condensàs condensàssem condensàsseu condensàssim condensàssiu condensàvem condensàveu condensés condenséssem condensésseu condenséssim condenséssiu condensí occ sept val v
condensare

condescendir /kon.de.senˈdi/ /kon.de.senˈdiɾ/ /kon.dəs.sənˈdi/ /kun.də.sənˈdi/ /kun.dəs.sənˈdi/ bal condescendeix condescendeixen condescendeixes condescendeixi condescendeixin condescendeixis condescendeixo condescendesc condescendesqui condescendesquin condescendesquis condescendia condescendida condescendides condescendien condescendies condescendiguem condescendigueu condescendim condescendint condescendir condescendira condescendiran condescendirem condescendiren condescendires condescendireu condescendiria condescendirien condescendiries condescendirà condescendiràs condescendiré condescendiríem condescendiríeu condescendisc condescendisca condescendisquen condescendisques condescendissen condescendisses condescendissin condescendissis condescendit condescendits condescendiu condescendix condescendixen condescendixes condescendixo condescendí condescendíem condescendíeu condescendírem condescendíreu condescendís condescendíssem condescendísseu condescendíssim condescendíssiu n-occ occ sept val v
condescendere

condicionadament /kon.di.si.oˌna.ðaˈmen/ /kon.di.si.oˌna.ðaˈment/ /kon.di.si.oˌna.ðəˈment/ /kun.di.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
condizionatamente

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
condizionale
Relatiu a la condició.
Provisional, en funció d'alguna cosa.
Tipus d'oració gramatical.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n fem
condizionale
En justícia, llibertat condicional.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
condizionale
Temps verbal, també anomenat potencial.

condicionalment /kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
condizionalmente

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
condizione
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condignament /konˌdiŋ.naˈmen/ /konˌdiŋ.nəˈment/ /konˌdiɡ.naˈmen/ /konˌdiɡ.naˈment/ /kunˌdiŋ.nəˈmen/ adv
condegnamente

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
condimento

condolir-se /kon.doˈɫiɾ.se/ /kon.doˈɫiɾ.sə/ /kun.du.ɫirˈsə/ /kun.duˈɫir.sə/ alg ant bal centr condoleix condoleixa condoleixen condoleixes condoleixi condoleixin condoleixis condoleixo condoleixs condolesc condolesca condolesquen condolesques condolesqui condolesquin condolesquis condolia condolida condolides condolien condolies condoliguem condoliguera condoligueren condoligueres condoliguessen condoliguesses condoliguessin condoliguessis condoligueu condoligueva condoligueven condoligueves condoligué condoliguérem condoliguéreu condoligués condoliguéssem condoliguésseu condoliguéssim condoliguéssiu condoliguévem condoliguéveu condolim condolint condolir condolira condoliran condolirem condoliren condolires condolireu condoliria condolirien condoliries condoliriva condoliriven condolirives condolirà condoliràs condoliré condoliríem condoliríeu condolirívem condoliríveu condolisc condolisca condolisco condoliscos condolisquem condolisquen condolisques condolisqueu condolissa condolissen condolisses condolissi condolissin condolissis condolist condolit condolits condoliu condoliva condoliven condolives condolix condolixa condolixen condolixes condolixi condolixin condolixis condolixo condolixos condolí condolíem condolíets condolíeu condolírem condolíreu condolís condolíscon condolíssem condolísseu condolíssim condolíssiu condolíssom condolíssou condolívem condolíveu condolíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compatire

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
preservativo
(col·loquial) preservatiu

condonar /kon.doˈna/ /kon.doˈnaɾ/ /kun.duˈna/ alg ant bal cent condon condona condonada condonades condonaia condonaien condonaies condonam condonant condonar condonara condonaran condonarem condonaren condonares condonareu condonaria condonarien condonaries condonariva condonariven condonarives condonarà condonaràs condonaré condonaríem condonaríeu condonarívem condonaríveu condonassen condonasses condonassin condonassis condonat condonats condonau condonava condonaven condonaves condonavi condonavo condone condoneguem condoneguessa condoneguessen condoneguesses condonegueu condonegués condoneguéssom condoneguéssou condonem condonen condones condonessa condonessen condonesses condonessi condonessin condonessis condoneu condoni condonin condonis condono condonos condons condonà condonàiem condonàieu condonàrem condonàreu condonàs condonàssem condonàsseu condonàssim condonàssiu condonàvem condonàvets condonàveu condonàvom condonés condonéssem condonésseu condonéssim condonéssiu condoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condonare

conducta /konˈduk.ta/ /konˈduk.tə/ /kunˈduk.tə/ n fem
condotta

conducte ejaculador n masc
dotto eiaculatorio

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
autista
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condurre guidare
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
conoscenza
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confabular /koɱ.fa.buˈɫaɾ/ /koɱ.fa.βuˈɫa/ /koɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) confabul confabula confabulada confabulades confabulam confabulant confabular confabulara confabularan confabularem confabularen confabulares confabulareu confabularia confabularien confabularies confabularà confabularàs confabularé confabularíem confabularíeu confabulassen confabulasses confabulassin confabulassis confabulat confabulats confabulau confabulava confabulaven confabulaves confabule confabulem confabulen confabules confabulessen confabulesses confabulessin confabulessis confabuleu confabuli confabulin confabulis confabulo confabulà confabulàrem confabulàreu confabulàs confabulàssem confabulàsseu confabulàssim confabulàssiu confabulàvem confabulàveu confabulés confabuléssem confabulésseu confabuléssim confabuléssiu confabulí occ sept val v
complottarer

confecció /koɱ.fek.siˈo/ /koɱ.fək.siˈo/ /kuɱ.fək.siˈo/ n fem
confezzione

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
confederazione

confegir /koɱ.feˈd͡ʒi/ /koɱ.feˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.feˈʒi/ /koɱ.fəˈʒi/ /kuɱ.fəˈʒi/ alg bal confegeix confegeixen confegeixes confegeixi confegeixin confegeixis confegeixo confegeixs confegesc confegesca confegesquen confegesques confegesqui confegesquin confegesquis confegia confegida confegides confegien confegies confegiguem confegigueu confegim confegint confegir confegira confegiran confegirem confegiren confegires confegireu confegiria confegirien confegiries confegirà confegiràs confegiré confegiríem confegiríeu confegisc confegisca confegisquen confegisques confegissen confegisses confegissin confegissis confegit confegits confegiu confegix confegixen confegixes confegixo confegí confegíem confegíeu confegírem confegíreu confegís confegíssem confegísseu confegíssim confegíssiu config configen configes configi configin configis confija eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
compitare

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ alg ant bal centr confereix confereixa confereixen confereixes confereixi confereixin confereixis confereixo confereixs conferesc conferesca conferesquen conferesques conferesqui conferesquin conferesquis conferia conferida conferides conferien conferies conferiguem conferiguera conferigueren conferigueres conferiguessen conferiguesses conferiguessin conferiguessis conferigueu conferigueva conferigueven conferigueves conferigué conferiguérem conferiguéreu conferigués conferiguéssem conferiguésseu conferiguéssim conferiguéssiu conferiguévem conferiguéveu conferim conferint conferir conferira conferiran conferirem conferiren conferires conferireu conferiria conferirien conferiries confeririva confeririven conferirives conferirà conferiràs conferiré conferiríem conferiríeu conferirívem conferiríveu conferisc conferisca conferisco conferiscos conferisquem conferisquen conferisques conferisqueu conferissa conferissen conferisses conferissi conferissin conferissis conferist conferit conferits conferiu conferiva conferiven conferives conferix conferixa conferixen conferixes conferixi conferixin conferixis conferixo conferixos conferí conferíem conferíets conferíeu conferírem conferíreu conferís conferíscon conferíssem conferísseu conferíssim conferíssiu conferíssom conferíssou conferívem conferíveu conferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conferire
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.
Concedir o donar algunes coses, com dignitats, treball, etc.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
conferenza lezione

conferència de premsa n fem
conferenza stampa

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
confessare

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
confessione

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
fiducia
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
avere fiducia fidarsi
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
confidenziale

confidencialment /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈmen/ /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈment/ /koɱ.fi.ðən.siˌaɫˈment/ /kuɱ.fi.ðən.siˌaɫˈmen/ adv
confidenzialmente

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ adv
confidentemente

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
confinamento

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
confermare
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
cresimare confermare
Administrar la confirmació a algú.

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
conflitto

conflictualitat /koɱ.fɫik.tu.a.ɫiˈtat/ /koɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ /kuɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
conflittualità

confluir /koɱ.fɫuˈi/ /koɱ.fɫuˈiɾ/ /kuɱ.fɫuˈi/ alg bal conflueix conflueixen conflueixes conflueixi conflueixin conflueixis conflueixo conflueixs confluesc confluesca confluesquen confluesques confluesqui confluesquin confluesquis confluint confluir confluiran confluirem confluireu confluiria confluirien confluiries confluirà confluiràs confluiré confluiríem confluiríeu confluí confluíem confluíeu confluírem confluíreu confluís confluíssem confluísseu confluíssim confluíssiu confluïa confluïda confluïdes confluïen confluïes confluïguem confluïgueu confluïm confluïra confluïren confluïres confluïsc confluïsca confluïsquen confluïsques confluïssen confluïsses confluïssin confluïssis confluït confluïts confluïu confluïx confluïxen confluïxes confluïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confluire

confondre /koɱˈfon.dɾe/ /koɱˈfon.dɾə/ /kuɱˈfon.dɾə/ bal confon confonc confondran confondre confondrem confondreu confondria confondrien confondries confondrà confondràs confondré confondríem confondríeu confonem confonen confonent confoneu confonga confonguem confonguen confonguera confongueren confongueres confongues confonguessen confonguesses confonguessin confonguessis confongueu confongui confonguin confonguis confongué confonguérem confonguéreu confongués confonguéssem confonguésseu confonguéssim confonguéssiu confonguí confonia confonien confonies confons confoníem confoníeu confosa confoses confosos confós eiv occ v.cent val v
confondere

conformadament /koɱ.forˌma.ðaˈmen/ /koɱ.foɾˌma.ðaˈmen/ /koɱ.foɾˌma.ðaˈment/ /koɱ.foɾˌma.ðəˈment/ /kuɱ.furˌma.ðəˈmen/ adv
conformisticamente

conformar /koɱ.forˈma/ /koɱ.foɾˈma/ /koɱ.foɾˈmaɾ/ /kuɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conform conforma conformada conformades conformam conformant conformar conformara conformaran conformarem conformaren conformares conformareu conformaria conformarien conformaries conformarà conformaràs conformaré conformaríem conformaríeu conformassen conformasses conformassin conformassis conformat conformats conformau conformava conformaven conformaves conforme conformem conformen conformes conformessen conformesses conformessin conformessis conformeu conformi conformin conformis conformo conformà conformàrem conformàreu conformàs conformàssem conformàsseu conformàssim conformàssiu conformàvem conformàveu conformés conforméssem conformésseu conforméssim conforméssiu conformí occ sept val v
conformare
Fer conforme, ésser conforme, a una llei, a un principi, a una norma, al costum.

conforme /koɱˈfoɾ.me/ /koɱˈfoɾ.mə/ /kuɱˈfor.mə/ adv
conforme

conformement /koɱˌfor.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈment/ /koɱˌfoɾ.məˈment/ /kuɱˌfor.məˈmen/ adv
conformemente

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
conformità
Expressió de consentiment o acceptació.

confortablement /koɱ.forˌtab.bɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌta.bɫeˈment/ /koɱ.foɾˌta.βɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌtab.bɫəˈment/ /kuɱ.furˌta.βɫəˈmen/ /kuɱ.furˌtab.bɫəˈmen/ adv
confortabilmente

confortar /koɱ.forˈta/ /koɱ.foɾˈta/ /koɱ.foɾˈtaɾ/ /kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent confort conforta confortada confortades confortaia confortaien confortaies confortam confortant confortar confortara confortaran confortarem confortaren confortares confortareu confortaria confortarien confortaries confortariva confortariven confortarives confortarà confortaràs confortaré confortaríem confortaríeu confortarívem confortaríveu confortassen confortasses confortassin confortassis confortat confortats confortau confortava confortaven confortaves confortavi confortavo conforte conforteguem conforteguessa conforteguessen conforteguesses confortegueu confortegués conforteguéssom conforteguéssou confortem conforten confortes confortessa confortessen confortesses confortessi confortessin confortessis conforteu conforti confortin confortis conforto confortos conforts confortà confortàiem confortàieu confortàrem confortàreu confortàs confortàssem confortàsseu confortàssim confortàssiu confortàvem confortàvets confortàveu confortàvom confortés confortéssem confortésseu confortéssim confortéssiu confortí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
onfortare

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
confraternita

confusament /koɱˌfu.zaˈmen/ /koɱˌfu.zaˈment/ /koɱˌfu.zəˈment/ /kuɱˌfu.zəˈmen/ adv
confusamente

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
confusione
Identificació incorrecta d'una cosa.

confutar /koɱ.fuˈta/ /koɱ.fuˈtaɾ/ /kuɱ.fuˈta/ alg ant bal cent confut confuta confutada confutades confutaia confutaien confutaies confutam confutant confutar confutara confutaran confutarem confutaren confutares confutareu confutaria confutarien confutaries confutariva confutariven confutarives confutarà confutaràs confutaré confutaríem confutaríeu confutarívem confutaríveu confutassen confutasses confutassin confutassis confutat confutats confutau confutava confutaven confutaves confutavi confutavo confute confuteguem confuteguessa confuteguessen confuteguesses confutegueu confutegués confuteguéssom confuteguéssou confutem confuten confutes confutessa confutessen confutesses confutessi confutessin confutessis confuteu confuti confutin confutis confuto confutos confuts confutà confutàiem confutàieu confutàrem confutàreu confutàs confutàssem confutàsseu confutàssim confutàssiu confutàvem confutàvets confutàveu confutàvom confutés confutéssem confutésseu confutéssim confutéssiu confutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confutare

conga /ˈkoŋ.ɡa/ /ˈkoŋ.ɡə/ n fem
conga
Ball popular cubà en el que la gent forma una filera acompanyats d'un ritme de tambors.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
congelatore

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gelare congelare
Posar a menys de zero graus.

conglobar /koŋ.gloˈβa/ /koŋ.gloˈβaɾ/ /kuŋ.gluˈβa/ alg ant bal cent conglob congloba conglobada conglobades conglobaia conglobaien conglobaies conglobam conglobant conglobar conglobara conglobaran conglobarem conglobaren conglobares conglobareu conglobaria conglobarien conglobaries conglobariva conglobariven conglobarives conglobarà conglobaràs conglobaré conglobaríem conglobaríeu conglobarívem conglobaríveu conglobassen conglobasses conglobassin conglobassis conglobat conglobats conglobau conglobava conglobaven conglobaves conglobavi conglobavo conglobe conglobeguem conglobeguessa conglobeguessen conglobeguesses conglobegueu conglobegués conglobeguéssom conglobeguéssou conglobem congloben conglobes conglobessa conglobessen conglobesses conglobessi conglobessin conglobessis conglobeu conglobi conglobin conglobis conglobo conglobos conglobs conglobà conglobàiem conglobàieu conglobàrem conglobàreu conglobàs conglobàssem conglobàsseu conglobàssim conglobàssiu conglobàvem conglobàvets conglobàveu conglobàvom conglobés conglobéssem conglobésseu conglobéssim conglobéssiu conglobí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglobare

conglomerar /koŋ.ɡɫo.meˈɾa/ /koŋ.ɡɫo.meˈɾaɾ/ /koŋ.ɡɫo.məˈɾa/ /kuŋ.ɡɫu.məˈɾa/ alg ant bal cent conglomer conglomera conglomerada conglomerades conglomeraia conglomeraien conglomeraies conglomeram conglomerant conglomerar conglomerara conglomeraran conglomerarem conglomeraren conglomerares conglomerareu conglomeraria conglomerarien conglomeraries conglomerariva conglomerariven conglomerarives conglomerarà conglomeraràs conglomeraré conglomeraríem conglomeraríeu conglomerarívem conglomeraríveu conglomerassen conglomerasses conglomerassin conglomerassis conglomerat conglomerats conglomerau conglomerava conglomeraven conglomeraves conglomeravi conglomeravo conglomere conglomereguem conglomereguessa conglomereguessen conglomereguesses conglomeregueu conglomeregués conglomereguéssom conglomereguéssou conglomerem conglomeren conglomeres conglomeressa conglomeressen conglomeresses conglomeressi conglomeressin conglomeressis conglomereu conglomeri conglomerin conglomeris conglomero conglomeros conglomers conglomerà conglomeràiem conglomeràieu conglomeràrem conglomeràreu conglomeràs conglomeràssem conglomeràsseu conglomeràssim conglomeràssiu conglomeràvem conglomeràvets conglomeràveu conglomeràvom conglomerés conglomeréssem conglomerésseu conglomeréssim conglomeréssiu conglomerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglomerare

conglutinar /koŋ.glu.tiˈna/ /koŋ.glu.tiˈnaɾ/ /kuŋ.glu.tiˈna/ alg ant bal cent conglutina conglutinada conglutinades conglutinaia conglutinaien conglutinaies conglutinam conglutinant conglutinar conglutinara conglutinaran conglutinarem conglutinaren conglutinares conglutinareu conglutinaria conglutinarien conglutinaries conglutinariva conglutinariven conglutinarives conglutinarà conglutinaràs conglutinaré conglutinaríem conglutinaríeu conglutinarívem conglutinaríveu conglutinassen conglutinasses conglutinassin conglutinassis conglutinat conglutinats conglutinau conglutinava conglutinaven conglutinaves conglutinavi conglutinavo conglutine conglutineguem conglutineguessa conglutineguessen conglutineguesses conglutinegueu conglutinegués conglutineguéssom conglutineguéssou conglutinem conglutinen conglutines conglutinessa conglutinessen conglutinesses conglutinessi conglutinessin conglutinessis conglutineu conglutini conglutinin conglutinis conglutino conglutinos conglutinà conglutinàiem conglutinàieu conglutinàrem conglutinàreu conglutinàs conglutinàssem conglutinàsseu conglutinàssim conglutinàssiu conglutinàvem conglutinàvets conglutinàveu conglutinàvom conglutinés conglutinéssem conglutinésseu conglutinéssim conglutinéssiu conglutiní conglutín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglutinare

congratular /koŋ.ɡɾa.tuˈɫa/ /koŋ.ɡɾa.tuˈɫaɾ/ /koŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ /kuŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ alg ant bal cent congratul congratula congratulada congratulades congratulaia congratulaien congratulaies congratulam congratulant congratular congratulara congratularan congratularem congratularen congratulares congratulareu congratularia congratularien congratularies congratulariva congratulariven congratularives congratularà congratularàs congratularé congratularíem congratularíeu congratularívem congratularíveu congratulassen congratulasses congratulassin congratulassis congratulat congratulats congratulau congratulava congratulaven congratulaves congratulavi congratulavo congratule congratuleguem congratuleguessa congratuleguessen congratuleguesses congratulegueu congratulegués congratuleguéssom congratuleguéssou congratulem congratulen congratules congratulessa congratulessen congratulesses congratulessi congratulessin congratulessis congratuleu congratuli congratulin congratulis congratulo congratulos congratuls congratulà congratulàiem congratulàieu congratulàrem congratulàreu congratulàs congratulàssem congratulàsseu congratulàssim congratulàssiu congratulàvem congratulàvets congratulàveu congratulàvom congratulés congratuléssem congratulésseu congratuléssim congratuléssiu congratulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
congratulare

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
gronche
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congregació /koŋ.gɾe.ɣa.siˈo/ /kuŋ.gɾə.ɣə.siˈo/ n fem
congregazione

congregar /koŋ.ɡɾeˈɣa/ /koŋ.ɡɾeˈɣaɾ/ /koŋ.ɡɾəˈɣa/ /kuŋ.ɡɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) congreg congrega congregada congregades congregam congregant congregar congregara congregaran congregarem congregaren congregares congregareu congregaria congregarien congregaries congregarà congregaràs congregaré congregaríem congregaríeu congregassen congregasses congregassin congregassis congregat congregats congregau congregava congregaven congregaves congrego congregue congreguem congreguen congregues congreguessen congreguesses congreguessin congreguessis congregueu congregui congreguin congreguis congregués congreguéssem congreguésseu congreguéssim congreguéssiu congreguí congregà congregàrem congregàreu congregàs congregàssem congregàsseu congregàssim congregàssiu congregàvem congregàveu occ sept val v
congregare

congruentment /koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
congruentemente

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ congènita adj masc
congenito

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conhort conhorta conhortada conhortades conhortam conhortant conhortar conhortara conhortaran conhortarem conhortaren conhortares conhortareu conhortaria conhortarien conhortaries conhortarà conhortaràs conhortaré conhortaríem conhortaríeu conhortassen conhortasses conhortassin conhortassis conhortat conhortats conhortau conhortava conhortaven conhortaves conhorte conhortem conhorten conhortes conhortessen conhortesses conhortessin conhortessis conhorteu conhorti conhortin conhortis conhorto conhortà conhortàrem conhortàreu conhortàs conhortàssem conhortàsseu conhortàssim conhortàssiu conhortàvem conhortàveu conhortés conhortéssem conhortésseu conhortéssim conhortéssiu conhortí occ sept val v
confortare
Animar o exhortar algú que està abatut.

conidioma /ko.ni.ðiˈo.ma/ /ko.ni.ðiˈo.mə/ /ku.ni.ðiˈo.mə/ n masc
?

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
coniglio
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).
garretto
Tall del muscle de les potes d’un boví, nerviüt i melós en cocció lenta.

conjectura /kon.d͡ʒekˈtu.ɾa/ /kuɲ.ʒəkˈtu.ɾə/ n fem
congettura

conjecturalment /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾaɫˈment/ /koɲ.ʒək.tuˌɾaɫˈment/ /kuɲ.ʒək.tuˌɾaɫˈmen/ adv
congetturalmente

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
coniugazione

conjugalment /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈment/ /koɲ.ʒuˌɣaɫˈment/ /kuɲ.ʒuˌɣaɫˈmen/ adv
coniugalmente

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ alg bal conjug conjuga conjugada conjugades conjugam conjugant conjugar conjugara conjugaran conjugarem conjugaren conjugares conjugareu conjugaria conjugarien conjugaries conjugarà conjugaràs conjugaré conjugaríem conjugaríeu conjugassen conjugasses conjugassin conjugassis conjugat conjugats conjugau conjugava conjugaven conjugaves conjugo conjugue conjuguem conjuguen conjugues conjuguessen conjuguesses conjuguessin conjuguessis conjugueu conjugui conjuguin conjuguis conjugués conjuguéssem conjuguésseu conjuguéssim conjuguéssiu conjuguí conjugà conjugàrem conjugàreu conjugàs conjugàssem conjugàsseu conjugàssim conjugàssiu conjugàvem conjugàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
coniuguare coniugare

conjuminar /koɲ.d͡ʒu.miˈna/ /koɲ.d͡ʒu.miˈnaɾ/ /koɲ.ʒu.miˈna/ /kuɲ.ʒu.miˈna/ alg ant bal cent conjumina conjuminada conjuminades conjuminaia conjuminaien conjuminaies conjuminam conjuminant conjuminar conjuminara conjuminaran conjuminarem conjuminaren conjuminares conjuminareu conjuminaria conjuminarien conjuminaries conjuminariva conjuminariven conjuminarives conjuminarà conjuminaràs conjuminaré conjuminaríem conjuminaríeu conjuminarívem conjuminaríveu conjuminassen conjuminasses conjuminassin conjuminassis conjuminat conjuminats conjuminau conjuminava conjuminaven conjuminaves conjuminavi conjuminavo conjumine conjumineguem conjumineguessa conjumineguessen conjumineguesses conjuminegueu conjuminegués conjumineguéssom conjumineguéssou conjuminem conjuminen conjumines conjuminessa conjuminessen conjuminesses conjuminessi conjuminessin conjuminessis conjumineu conjumini conjuminin conjuminis conjumino conjuminos conjuminà conjuminàiem conjuminàieu conjuminàrem conjuminàreu conjuminàs conjuminàssem conjuminàsseu conjuminàssim conjuminàssiu conjuminàvem conjuminàvets conjuminàveu conjuminàvom conjuminés conjuminéssem conjuminésseu conjuminéssim conjuminéssiu conjuminí conjumín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
combinare
Unir coses perquè combinin de la millor manera.
Posar-se d'acord unes persones per fer quelcom.

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
congiunzione
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
gruppo
Grup musical, banda.

conjuntament /koɲˌd͡ʒun.taˈmen/ /koɲˌd͡ʒun.taˈment/ /koɲˌʒun.təˈment/ /kuɲˌʒun.təˈmen/ adv
congiuntamente

conjunyir /kon.ʒuˈɲi/ /kon.ʒuˈɲiɾ/ /kun.ʒuˈɲi/ alg ant bal centr conjunyeix conjunyeixa conjunyeixen conjunyeixes conjunyeixi conjunyeixin conjunyeixis conjunyeixo conjunyeixs conjunyesc conjunyesca conjunyesquen conjunyesques conjunyesqui conjunyesquin conjunyesquis conjunyia conjunyida conjunyides conjunyien conjunyies conjunyiguem conjunyiguera conjunyigueren conjunyigueres conjunyiguessen conjunyiguesses conjunyiguessin conjunyiguessis conjunyigueu conjunyigueva conjunyigueven conjunyigueves conjunyigué conjunyiguérem conjunyiguéreu conjunyigués conjunyiguéssem conjunyiguésseu conjunyiguéssim conjunyiguéssiu conjunyiguévem conjunyiguéveu conjunyim conjunyint conjunyir conjunyira conjunyiran conjunyirem conjunyiren conjunyires conjunyireu conjunyiria conjunyirien conjunyiries conjunyiriva conjunyiriven conjunyirives conjunyirà conjunyiràs conjunyiré conjunyiríem conjunyiríeu conjunyirívem conjunyiríveu conjunyisc conjunyisca conjunyisco conjunyiscos conjunyisquem conjunyisquen conjunyisques conjunyisqueu conjunyissa conjunyissen conjunyisses conjunyissi conjunyissin conjunyissis conjunyist conjunyit conjunyits conjunyiu conjunyiva conjunyiven conjunyives conjunyix conjunyixa conjunyixen conjunyixes conjunyixi conjunyixin conjunyixis conjunyixo conjunyixos conjunyí conjunyíem conjunyíets conjunyíeu conjunyírem conjunyíreu conjunyís conjunyíscon conjunyíssem conjunyísseu conjunyíssim conjunyíssiu conjunyíssom conjunyíssou conjunyívem conjunyíveu conjunyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
unificarsi

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conjur conjura conjurada conjurades conjuram conjurant conjurar conjurara conjuraran conjurarem conjuraren conjurares conjurareu conjuraria conjurarien conjuraries conjurarà conjuraràs conjuraré conjuraríem conjuraríeu conjurassen conjurasses conjurassin conjurassis conjurat conjurats conjurau conjurava conjuraven conjuraves conjure conjurem conjuren conjures conjuressen conjuresses conjuressin conjuressis conjureu conjuri conjurin conjuris conjuro conjurà conjuràrem conjuràreu conjuràs conjuràssem conjuràsseu conjuràssim conjuràssiu conjuràvem conjuràveu conjurés conjuréssem conjurésseu conjuréssim conjuréssiu conjurí occ sept val v
congiurare

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) connect connecta connectada connectades connectam connectant connectar connectara connectaran connectarem connectaren connectares connectareu connectaria connectarien connectaries connectarà connectaràs connectaré connectaríem connectaríeu connectassen connectasses connectassin connectassis connectat connectats connectau connectava connectaven connectaves connecte connectem connecten connectes connectessen connectesses connectessin connectessis connecteu connecti connectin connectis connecto connectà connectàrem connectàreu connectàs connectàssem connectàsseu connectàssim connectàssiu connectàvem connectàveu connectés connectéssem connectésseu connectéssim connectéssiu connectí occ sept val v
connettere collegare
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
connessione
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conoïdal /ko.no.iˈðaɫ/ /ku.nu.iˈðaɫ/ adj
conoidale

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ bal conquereix conquereixen conquereixes conquereixi conquereixin conquereixis conquereixo conqueresc conqueresqui conqueresquin conqueresquis conqueria conquerida conquerides conquerien conqueries conqueriguem conquerigueu conquerim conquerint conquerir conquerira conqueriran conquerirem conqueriren conquerires conquerireu conqueriria conqueririen conqueriries conquerirà conqueriràs conqueriré conqueriríem conqueriríeu conquerisc conquerisca conquerisquen conquerisques conquerissen conquerisses conquerissin conquerissis conquerit conquerits conqueriu conquerix conquerixen conquerixes conquerixo conquerí conqueríem conqueríeu conquerírem conqueríreu conquerís conqueríssem conquerísseu conqueríssim conqueríssiu n-occ occ sept val v
conquistare

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
conquista

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conquist conquista conquistada conquistades conquistam conquistant conquistar conquistara conquistaran conquistarem conquistaren conquistares conquistareu conquistaria conquistarien conquistaries conquistarà conquistaràs conquistaré conquistaríem conquistaríeu conquistassen conquistasses conquistassin conquistassis conquistat conquistats conquistau conquistava conquistaven conquistaves conquiste conquistem conquisten conquistes conquistessen conquistesses conquistessin conquistessis conquisteu conquisti conquistin conquistis conquisto conquistà conquistàrem conquistàreu conquistàs conquistàssem conquistàsseu conquistàssim conquistàssiu conquistàvem conquistàveu conquistés conquistéssem conquistésseu conquistéssim conquistéssiu conquistí occ sept val v
conquistare
Guanyar-se l'amor d'una persona.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conrea conreada conreades conream conreant conrear conreara conrearan conrearem conrearen conreares conreareu conrearia conrearien conrearies conrearà conrearàs conrearé conrearíem conrearíeu conreassen conreasses conreassin conreassis conreat conreats conreau conreava conreaven conreaves conree conreem conreen conrees conreessen conreesses conreessin conreessis conreeu conrei conreo conreà conreàrem conreàreu conreàs conreàssem conreàsseu conreàssim conreàssiu conreàvem conreàveu conreés conreéssem conreésseu conreéssim conreéssiu conreí conreï conreïn conreïs occ sept val v
coltivare

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
coltivazione

conscienciosament /kon.si.en.siˌo.zaˈmen/ /kon.si.en.siˌo.zaˈment/ /kon.si.ən.siˌo.zəˈment/ /kun.si.ən.siˌo.zəˈmen/ adv
coscienziosamente

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
cosciente

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ adv
consciamente

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
coscienza
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
consecutivamente

consegüentment /kon.seˌɣwemˈmen/ /kon.seˌɣwemˈment/ /kon.səˌɣwemˈment/ /kun.səˌɣwemˈmen/ adv
conseguentemente

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
consiglio suggerimento
Acte o efecte d'aconsellar.
consiglio
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
consenso

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
consentire

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
consequenzialmente

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
conseguenza

conserva /konˈseɾ.ba/ /konˈseɾ.va/ /konˈseɾ.və/ /kunˈser.bə/ /kunˈseɾ.və/ n fem
conserva
Aliment preparat per mantenir la comestibilitat envasat hermèticament i evitant l'acció de microorganismes.

conservant /kon.serˈβan/ /kon.seɾˈbant/ /kon.seɾˈvant/ /kon.səɾˈvant/ /kun.sərˈban/ /kun.səɾˈvant/ n masc
conservante

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conserv conserva conservada conservades conservam conservant conservar conservara conservaran conservarem conservaren conservares conservareu conservaria conservarien conservaries conservarà conservaràs conservaré conservaríem conservaríeu conservassen conservasses conservassin conservassis conservat conservats conservau conservava conservaven conservaves conserve conservem conserven conserves conservessen conservesses conservessin conservessis conserveu conservi conservin conservis conservo conservà conservàrem conservàreu conservàs conservàssem conservàsseu conservàssim conservàssiu conservàvem conservàveu conservés conservéssem conservésseu conservéssim conservéssiu conserví occ sept val v
conservare
Guardar, retenir, no deixar perdre.

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
considerabilmente

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
considerazione

consideradament /kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
consideratamente

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
considerare
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consignar /kon.siŋˈna/ /kon.siɡˈna/ /kon.siɡˈnaɾ/ /kun.siŋˈna/ alg ant bal cent consign consigna consignada consignades consignaia consignaien consignaies consignam consignant consignar consignara consignaran consignarem consignaren consignares consignareu consignaria consignarien consignaries consignariva consignariven consignarives consignarà consignaràs consignaré consignaríem consignaríeu consignarívem consignaríveu consignassen consignasses consignassin consignassis consignat consignats consignau consignava consignaven consignaves consignavi consignavo consigne consigneguem consigneguessa consigneguessen consigneguesses consignegueu consignegués consigneguéssom consigneguéssou consignem consignen consignes consignessa consignessen consignesses consignessi consignessin consignessis consigneu consigni consignin consignis consigno consignos consigns consignà consignàiem consignàieu consignàrem consignàreu consignàs consignàssem consignàsseu consignàssim consignàssiu consignàvem consignàvets consignàveu consignàvom consignés consignéssem consignésseu consignéssim consignéssiu consigní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consegnare

consirosament /kon.siˌɾo.zaˈmen/ /kon.siˌɾo.zaˈment/ /kon.siˌɾo.zəˈment/ /kun.siˌɾo.zəˈmen/ adv
pensierosamente

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ adv
consistentemente

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ bal consisteix consisteixen consisteixes consisteixi consisteixin consisteixis consisteixo consistesc consistesqui consistesquin consistesquis consistia consistida consistides consistien consisties consistiguem consistigueu consistim consistint consistir consistira consistiran consistirem consistiren consistires consistireu consistiria consistirien consistiries consistirà consistiràs consistiré consistiríem consistiríeu consistisc consistisca consistisquen consistisques consistissen consistisses consistissin consistissis consistit consistits consistiu consistix consistixen consistixes consistixo consistí consistíem consistíeu consistírem consistíreu consistís consistíssem consistísseu consistíssim consistíssiu n-occ occ sept val v
consistere

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
consolazione

consola de joc n fem
console

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
consolato

consomé /kon.soˈme/ /kun.suˈme/ n masc
consommé

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
consonante

consonantment /kon.soˌnamˈmen/ /kon.soˌnamˈment/ /kun.suˌnamˈmen/ adv
consonantemente

consonar /kon.soˈna/ /kon.soˈnaɾ/ /kun.suˈna/ alg ant bal cent conson consona consonada consonades consonaia consonaien consonaies consonam consonant consonar consonara consonaran consonarem consonaren consonares consonareu consonaria consonarien consonaries consonariva consonariven consonarives consonarà consonaràs consonaré consonaríem consonaríeu consonarívem consonaríveu consonassen consonasses consonassin consonassis consonat consonats consonau consonava consonaven consonaves consonavi consonavo consone consoneguem consoneguessa consoneguessen consoneguesses consonegueu consonegués consoneguéssom consoneguéssou consonem consonen consones consonessa consonessen consonesses consonessi consonessin consonessis consoneu consoni consonin consonis consono consonos consons consonà consonàiem consonàieu consonàrem consonàreu consonàs consonàssem consonàsseu consonàssim consonàssiu consonàvem consonàvets consonàveu consonàvom consonés consonéssem consonésseu consonéssim consonéssiu consoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consonare

consort /konˈsɔɾt/ /kunˈsɔrt/ n neut
consorte

conspícuament /konsˌpi.ku.aˈmen/ /konsˌpi.ku.aˈment/ /konsˌpi.ku.əˈment/ /kunsˌpi.ku.əˈmen/ adv
cospicuamente

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
costante
Que no es troba subjecte al canvi.

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
costantemente

constar /konsˈta/ /konsˈtaɾ/ /kunsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) const consta constada constades constam constant constar constara constaran constarem constaren constares constareu constaria constarien constaries constarà constaràs constaré constaríem constaríeu constassen constasses constassin constassis constat constats constau constava constaven constaves conste constem consten constes constessen constesses constessin constessis consteu consti constin constis consto constà constàrem constàreu constàs constàssem constàsseu constàssim constàssiu constàvem constàveu constés constéssem constésseu constéssim constéssiu constí occ sept val v
constare
Una cosa, estar composta de diverses parts, elements.
Saber del cert, ésser manifest.
figurare
Figurar en un document.

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
costellazione

constipar /kons.tiˈpa/ /kons.tiˈpaɾ/ /kuns.tiˈpa/ alg ant bal cent constip constipa constipada constipades constipaia constipaien constipaies constipam constipant constipar constipara constiparan constiparem constiparen constipares constipareu constiparia constiparien constiparies constipariva constipariven constiparives constiparà constiparàs constiparé constiparíem constiparíeu constiparívem constiparíveu constipassen constipasses constipassin constipassis constipat constipats constipau constipava constipaven constipaves constipavi constipavo constipe constipeguem constipeguessa constipeguessen constipeguesses constipegueu constipegués constipeguéssom constipeguéssou constipem constipen constipes constipessa constipessen constipesses constipessi constipessin constipessis constipeu constipi constipin constipis constipo constipos constips constipà constipàiem constipàieu constipàrem constipàreu constipàs constipàssem constipàsseu constipàssim constipàssiu constipàvem constipàvets constipàveu constipàvom constipés constipéssem constipésseu constipéssim constipéssiu constipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
occludere prendere un raffreddore
Emmalaltir-se a causa del fred.
Estrènyer el pas dins d'un tub.

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
costituzionale

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
costituzionalmente

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
costituzione

constituir /kons.ti.tuˈi/ /kons.ti.tuˈiɾ/ /kuns.ti.tuˈi/ bal constitueix constitueixen constitueixes constitueixi constitueixin constitueixis constitueixo constituesc constituesqui constituesquin constituesquis constituint constituir constituiran constituirem constituireu constituiria constituirien constituiries constituirà constituiràs constituiré constituiríem constituiríeu constituí constituíem constituíeu constituírem constituíreu constituís constituíssem constituísseu constituíssim constituíssiu constituïa constituïda constituïdes constituïen constituïes constituïguem constituïgueu constituïm constituïra constituïren constituïres constituïsc constituïsca constituïsquen constituïsques constituïssen constituïsses constituïssin constituïssis constituït constituïts constituïu constituïx constituïxen constituïxes constituïxo n-occ occ sept val v
costituire
Establir, organitzar formalment d’una institució.
Ser part essencial.

constretament /konsˌtɾe.taˈmen/ /konsˌtɾe.taˈment/ /konsˌtɾə.təˈment/ /kunsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
costrittivamente

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
costruzione

constructivament /kons.tɾukˌti.vaˈment/ /kons.tɾukˌti.vəˈment/ /kons.tɾukˌti.βaˈmen/ /kuns.tɾukˌti.vəˈmen/ /kuns.tɾukˌti.βəˈmen/ adv
costruttivamente

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
costruire
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constrènyer /konsˈtɾe.ɲe/ /konsˈtɾe.ɲeɾ/ /konsˈtɾə.ɲə/ /kunsˈtɾɛ.ɲə/ bal constrenc constrenguem constrengueren constrengueres constrenguessin constrenguessis constrengueu constrengui constrenguin constrenguis constrengué constrenguérem constrenguéreu constrengués constrenguéssim constrenguéssiu constrenguí constreny constrenya constrenyem constrenyen constrenyent constrenyera constrenyeran constrenyerem constrenyeren constrenyeres constrenyereu constrenyeria constrenyerien constrenyeries constrenyerà constrenyeràs constrenyeré constrenyeríem constrenyeríeu constrenyes constrenyessen constrenyesses constrenyessin constrenyessis constrenyeu constrenyi constrenyia constrenyien constrenyies constrenyin constrenyis constrenyo constrenys constrenyé constrenyérem constrenyéreu constrenyés constrenyéssem constrenyésseu constrenyéssim constrenyéssiu constrenyí constrenyíem constrenyíeu constret constreta constretes constrets constrènyer constrényer eiv mall occ sept v.cent val v
costringere
Reduir l'espai, col·locar dins d'un espai estretit pels límits.
Limitar fortament l'activitat.

consubstancialment /kon.sups.tan.siˌaɫˈmen/ /kon.sups.tan.siˌaɫˈment/ /kon.sups.tən.siˌaɫˈment/ /kon.sus.tan.siˌaɫˈmen/ /kun.sups.tən.siˌaɫˈmen/ adv
consustanzialmente

consuetudinari /kon.su.e.tu.ðiˈna.ɾi/ /kon.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ /kun.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ adj masc
consuetudinario

consuetudinàriament /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /kon.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /kun.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
consuetudinariamente

consulta /konˈsuɫ.ta/ /konˈsuɫ.tə/ /kunˈsuɫ.tə/ n fem
consultazione

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cronsultare

consultori /kon.suɫˈtɔ.ɾi/ /kun.suɫˈtɔ.ɾi/ n masc
consultorio

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contattare

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
contatto

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
contagio

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
contagiare

contagiós /kon.ta.d͡ʒiˈos/ /kon.ta.ʒiˈos/ /kon.tə.ʒiˈos/ /kun.tə.ʒiˈos/ adj masc
contagioso

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
inquinamento
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contminare contaminare

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
raccontare

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
racconto
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contemperar /kon.tem.peˈɾa/ /kon.tem.peˈɾaɾ/ /kun.təm.pəˈɾa/ alg ant bal cent contemper contempera contemperada contemperades contemperaia contemperaien contemperaies contemperam contemperant contemperar contemperara contemperaran contemperarem contemperaren contemperares contemperareu contemperaria contemperarien contemperaries contemperariva contemperariven contemperarives contemperarà contemperaràs contemperaré contemperaríem contemperaríeu contemperarívem contemperaríveu contemperassen contemperasses contemperassin contemperassis contemperat contemperats contemperau contemperava contemperaven contemperaves contemperavi contemperavo contempere contempereguem contempereguessa contempereguessen contempereguesses contemperegueu contemperegués contempereguéssom contempereguéssou contemperem contemperen contemperes contemperessa contemperessen contemperesses contemperessi contemperessin contemperessis contempereu contemperi contemperin contemperis contempero contemperos contempers contemperà contemperàiem contemperàieu contemperàrem contemperàreu contemperàs contemperàssem contemperàsseu contemperàssim contemperàssiu contemperàvem contemperàvets contemperàveu contemperàvom contemperés contemperéssem contemperésseu contemperéssim contemperéssiu contemperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contemperare

contemplar /kon.temˈpɫa/ /kon.temˈpɫaɾ/ /kon.təmˈpɫa/ /kun.təmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contempl contempla contemplada contemplades contemplam contemplant contemplar contemplara contemplaran contemplarem contemplaren contemplares contemplareu contemplaria contemplarien contemplaries contemplarà contemplaràs contemplaré contemplaríem contemplaríeu contemplassen contemplasses contemplassin contemplassis contemplat contemplats contemplau contemplava contemplaven contemplaves contemple contemplem contemplen contemples contemplessen contemplesses contemplessin contemplessis contempleu contempli contemplin contemplis contemplo contemplà contemplàrem contemplàreu contemplàs contemplàssem contemplàsseu contemplàssim contemplàssiu contemplàvem contemplàveu contemplés contempléssem contemplésseu contempléssim contempléssiu contemplí occ sept val v
contemplare

contemplativament /kon.tem.pɫaˌti.vaˈment/ /kon.tem.pɫaˌti.βaˈmen/ /kon.təm.pɫəˌti.vəˈment/ /kun.təm.pɫəˌti.vəˈmen/ /kun.təm.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
contemplativamente

contemporani /kon.tem.poˈɾa.ni/ /kon.təm.poˈɾa.ni/ /kun.təm.puˈɾa.ni/ adj masc
contemporaneo

contemporitzar /kon.tem.po.ɾiˈd͡za/ /kon.tem.po.ɾiˈza/ /kon.tem.po.ɾiˈzaɾ/ /kon.təm.po.ɾiˈd͡za/ /kun.təm.pu.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent contemporitz contemporitza contemporitzada contemporitzades contemporitzaia contemporitzaien contemporitzaies contemporitzam contemporitzant contemporitzar contemporitzara contemporitzaran contemporitzarem contemporitzaren contemporitzares contemporitzareu contemporitzaria contemporitzarien contemporitzaries contemporitzariva contemporitzariven contemporitzarives contemporitzarà contemporitzaràs contemporitzaré contemporitzaríem contemporitzaríeu contemporitzarívem contemporitzaríveu contemporitzassen contemporitzasses contemporitzassin contemporitzassis contemporitzat contemporitzats contemporitzau contemporitzava contemporitzaven contemporitzaves contemporitzavi contemporitzavo contemporitze contemporitzeguem contemporitzeguessa contemporitzeguessen contemporitzeguesses contemporitzegueu contemporitzegués contemporitzeguéssom contemporitzeguéssou contemporitzem contemporitzen contemporitzes contemporitzessa contemporitzessen contemporitzesses contemporitzessi contemporitzessin contemporitzessis contemporitzeu contemporitzi contemporitzin contemporitzis contemporitzo contemporitzos contemporitzs contemporitzà contemporitzàiem contemporitzàieu contemporitzàrem contemporitzàreu contemporitzàs contemporitzàssem contemporitzàsseu contemporitzàssim contemporitzàssiu contemporitzàvem contemporitzàvets contemporitzàveu contemporitzàvom contemporitzés contemporitzéssem contemporitzésseu contemporitzéssim contemporitzéssiu contemporitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
temporizzare

contemporàniament /kon.tem.poˌɾa.ni.aˈmen/ /kon.tem.poˌɾa.ni.aˈment/ /kon.təm.poˌɾa.ni.əˈment/ /kun.təm.puˌɾa.ni.əˈmen/ adv
contemporaneamente

contenciosament /kon.ten.siˌo.zaˈmen/ /kon.ten.siˌo.zaˈment/ /kon.tən.siˌo.zəˈment/ /kun.tən.siˌo.zəˈmen/ adv
contenziosamente

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ alg ant bal centr contendeix contendeixa contendeixen contendeixes contendeixi contendeixin contendeixis contendeixo contendeixs contendesc contendesca contendesquen contendesques contendesqui contendesquin contendesquis contendia contendida contendides contendien contendies contendiguem contendiguera contendigueren contendigueres contendiguessen contendiguesses contendiguessin contendiguessis contendigueu contendigueva contendigueven contendigueves contendigué contendiguérem contendiguéreu contendigués contendiguéssem contendiguésseu contendiguéssim contendiguéssiu contendiguévem contendiguéveu contendim contendint contendir contendira contendiran contendirem contendiren contendires contendireu contendiria contendirien contendiries contendiriva contendiriven contendirives contendirà contendiràs contendiré contendiríem contendiríeu contendirívem contendiríveu contendisc contendisca contendisco contendiscos contendisquem contendisquen contendisques contendisqueu contendissa contendissen contendisses contendissi contendissin contendissis contendist contendit contendits contendiu contendiva contendiven contendives contendix contendixa contendixen contendixes contendixi contendixin contendixis contendixo contendixos contendí contendíem contendíets contendíeu contendírem contendíreu contendís contendíscon contendíssem contendísseu contendíssim contendíssiu contendíssom contendíssou contendívem contendíveu contendíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contendere

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ contenc contendran contendre contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenem contenen contenent conteneu contenga contenguem contenguen contenguera contengueren contengueres contengues contenguessen contenguesses contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssem contenguésseu contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contens conteníem conteníeu contesa conteses contesos contès contén contés eiv occ v.cent val v
contendere
(alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
contenitore recipiente
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
contenere
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
rispondere

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) contextualitz contextualitza contextualitzada contextualitzades contextualitzam contextualitzant contextualitzar contextualitzara contextualitzaran contextualitzarem contextualitzaren contextualitzares contextualitzareu contextualitzaria contextualitzarien contextualitzaries contextualitzarà contextualitzaràs contextualitzaré contextualitzaríem contextualitzaríeu contextualitzassen contextualitzasses contextualitzassin contextualitzassis contextualitzat contextualitzats contextualitzau contextualitzava contextualitzaven contextualitzaves contextualitze contextualitzem contextualitzen contextualitzes contextualitzessen contextualitzesses contextualitzessin contextualitzessis contextualitzeu contextualitzi contextualitzin contextualitzis contextualitzo contextualitzà contextualitzàrem contextualitzàreu contextualitzàs contextualitzàssem contextualitzàsseu contextualitzàssim contextualitzàssiu contextualitzàvem contextualitzàveu contextualitzés contextualitzéssem contextualitzésseu contextualitzéssim contextualitzéssiu contextualitzí occ sept val v
contestualizzare

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
contiguo

contiguament /konˌti.ɣwaˈmen/ /konˌti.ɣwaˈment/ /konˌti.ɣwəˈment/ /kunˌti.ɣwəˈmen/ adv
contiguamente

continentment /kon.tiˌnemˈmen/ /kon.tiˌnemˈment/ /kun.tiˌnemˈmen/ adv
continentemente

contingentment /kon.tiɲˌd͡ʒemˈmen/ /kon.tiɲˌd͡ʒemˈment/ /kon.tiɲˌʒemˈment/ /kun.tiɲˌʒemˈmen/ adv
contingentemente

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
continuo

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
continuatamente

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
continuare
(transitiu) Prosseguir allò començat.
(intransitiu) Durar, perseverar, romandre.

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
contro
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
contro
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
contro corrente

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ alg ant bal cent contraatac contraataca contraatacada contraatacades contraatacaia contraatacaien contraatacaies contraatacam contraatacant contraatacar contraatacara contraatacaran contraatacarem contraatacaren contraatacares contraatacareu contraatacaria contraatacarien contraatacaries contraatacariva contraatacariven contraatacarives contraatacarà contraatacaràs contraatacaré contraatacaríem contraatacaríeu contraatacarívem contraatacaríveu contraatacassen contraatacasses contraatacassin contraatacassis contraatacat contraatacats contraatacau contraatacava contraatacaven contraatacaves contraatacavi contraatacavo contraataco contraatacos contraatacà contraatacàiem contraatacàieu contraatacàrem contraatacàreu contraatacàs contraatacàssem contraatacàsseu contraatacàssim contraatacàssiu contraatacàvem contraatacàvets contraatacàveu contraatacàvom contraataque contraataqueguem contraataqueguessa contraataqueguessen contraataqueguesses contraataquegueu contraataquegués contraataqueguéssom contraataqueguéssou contraataquem contraataquen contraataques contraataquessa contraataquessen contraataquesses contraataquessi contraataquessin contraataquessis contraataqueu contraataqui contraataquin contraataquis contraataqués contraataquéssem contraataquésseu contraataquéssim contraataquéssiu contraataquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contrattaccare

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
contrabbasso

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
contrabbandiere

contrabatre /ˌkon.tɾaˈba.tɾe/ /ˌkɔn.tɾəˈβa.tɾə/ bal contrabat contrabata contrabatem contrabaten contrabatent contrabatera contrabateren contrabateres contrabates contrabatessen contrabatesses contrabatessin contrabatessis contrabateu contrabati contrabatia contrabatien contrabaties contrabatin contrabatis contrabato contrabatran contrabatre contrabatrem contrabatreu contrabatria contrabatrien contrabatries contrabatrà contrabatràs contrabatré contrabatríem contrabatríeu contrabats contrabatuda contrabatudes contrabatut contrabatuts contrabaté contrabatérem contrabatéreu contrabatés contrabatéssem contrabatésseu contrabatéssim contrabatéssiu contrabatí contrabatíem contrabatíeu occ sept val v
controbattere

contracció /kon.tɾak.siˈo/ /kon.tɾək.siˈo/ /kun.tɾək.siˈo/ n fem
contrazione

contracorrent /ˌkon.tɾa.koˈren/ /ˌkon.tɾa.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.kuˈren/ n masc
controcorrente

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contrattare

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
contratto
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
contrada

contradictòriament /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈment/ /kon.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈment/ /kun.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈmen/ adv
contraddittoriamente

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
controscarpa

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
controfagotto

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ alg bal contrafacem contrafacen contrafaces contrafaceu contrafaci contrafacin contrafacis contrafaig contrafan contrafaran contrafarem contrafareu contrafaria contrafarien contrafaries contrafarà contrafaràs contrafaré contrafaríem contrafaríeu contrafaç contrafaça contrafeia contrafeien contrafeies contrafeim contrafeis contrafem contrafent contrafer contrafera contraferen contraferes contrafessen contrafesses contrafessin contrafessis contrafet contrafeta contrafetes contrafets contrafeu contrafiu contrafà contrafàs contrafèiem contrafèieu contrafé contraféiem contraféieu contraférem contraféreu contrafés contraféssem contrafésseu contraféssim contraféssiu contraféu val v
contraffare
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contramestre /ˌkon.tɾaˈmes.tɾe/ n masc
nostromo
Membre de la tripulació d'una nau que fa funcions administratives i comanda directament els mariners.

contrariar /kon.tɾa.ɾiˈa/ /kon.tɾa.ɾiˈaɾ/ /kon.tɾə.ɾiˈa/ /kun.tɾə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contraria contrariada contrariades contrariam contrariant contrariar contrariara contrariaran contrariarem contrariaren contrariares contrariareu contrariaria contrariarien contrariaries contrariarà contrariaràs contrariaré contrariaríem contrariaríeu contrariassen contrariasses contrariassin contrariassis contrariat contrariats contrariau contrariava contrariaven contrariaves contrarie contrariem contrarien contraries contrariessen contrariesses contrariessin contrariessis contrarieu contrarii contrario contrarià contrariàrem contrariàreu contrariàs contrariàssem contrariàsseu contrariàssim contrariàssiu contrariàvem contrariàveu contrariés contrariéssem contrariésseu contrariéssim contrariéssiu contrarií contrariï contrariïn contrariïs occ sept val v
contrariare

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
password parola d'ordine

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
contrasto

contrastar /kon.tɾasˈta/ /kon.tɾasˈtaɾ/ /kon.tɾəsˈta/ /kun.tɾəsˈta/ alg ant bal cent contrast contrasta contrastada contrastades contrastaia contrastaien contrastaies contrastam contrastant contrastar contrastara contrastaran contrastarem contrastaren contrastares contrastareu contrastaria contrastarien contrastaries contrastariva contrastariven contrastarives contrastarà contrastaràs contrastaré contrastaríem contrastaríeu contrastarívem contrastaríveu contrastassen contrastasses contrastassin contrastassis contrastat contrastats contrastau contrastava contrastaven contrastaves contrastavi contrastavo contraste contrasteguem contrasteguessa contrasteguessen contrasteguesses contrastegueu contrastegués contrasteguéssom contrasteguéssou contrastem contrasten contrastes contrastessa contrastessen contrastesses contrastessi contrastessin contrastessis contrasteu contrasti contrastin contrastis contrasto contrastos contrasts contrastà contrastàiem contrastàieu contrastàrem contrastàreu contrastàs contrastàssem contrastàsseu contrastàssim contrastàssiu contrastàvem contrastàvets contrastàveu contrastàvom contrastés contrastéssem contrastésseu contrastéssim contrastéssiu contrastí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contrastare

contratemps /ˌkon.tɾaˈtems/ /ˌkɔn.tɾəˈtems/ n masc
contrattempo
Adversitat que interromp una acció.

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
contributo

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
contribuente

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
contribuire

contristar /kon.tɾisˈta/ /kon.tɾisˈtaɾ/ /kun.tɾisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contrist contrista contristada contristades contristam contristant contristar contristara contristaran contristarem contristaren contristares contristareu contristaria contristarien contristaries contristarà contristaràs contristaré contristaríem contristaríeu contristassen contristasses contristassin contristassis contristat contristats contristau contristava contristaven contristaves contriste contristem contristen contristes contristessen contristesses contristessin contristessis contristeu contristi contristin contristis contristo contristà contristàrem contristàreu contristàs contristàssem contristàsseu contristàssim contristàssiu contristàvem contristàveu contristés contristéssem contristésseu contristéssim contristéssiu contristí occ sept val v
contristare

contritament /konˌtɾi.taˈmen/ /konˌtɾi.taˈment/ /konˌtɾi.təˈment/ /kunˌtɾi.təˈmen/ adv
contritamente

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
controllo
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
controllare
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

controvertir /kon.tɾo.βeɾˈti/ /kon.tɾo.βeɾˈtiɾ/ /kun.tɾu.βəɾˈti/ alg ant bal centr controverteix controverteixa controverteixen controverteixes controverteixi controverteixin controverteixis controverteixo controverteixs controvertesc controvertesca controvertesquen controvertesques controvertesqui controvertesquin controvertesquis controvertia controvertida controvertides controvertien controverties controvertiguem controvertiguera controvertigueren controvertigueres controvertiguessen controvertiguesses controvertiguessin controvertiguessis controvertigueu controvertigueva controvertigueven controvertigueves controvertigué controvertiguérem controvertiguéreu controvertigués controvertiguéssem controvertiguésseu controvertiguéssim controvertiguéssiu controvertiguévem controvertiguéveu controvertim controvertint controvertir controvertira controvertiran controvertirem controvertiren controvertires controvertireu controvertiria controvertirien controvertiries controvertiriva controvertiriven controvertirives controvertirà controvertiràs controvertiré controvertiríem controvertiríeu controvertirívem controvertiríveu controvertisc controvertisca controvertisco controvertiscos controvertisquem controvertisquen controvertisques controvertisqueu controvertissa controvertissen controvertisses controvertissi controvertissin controvertissis controvertist controvertit controvertits controvertiu controvertiva controvertiven controvertives controvertix controvertixa controvertixen controvertixes controvertixi controvertixin controvertixis controvertixo controvertixos controvertí controvertíem controvertíets controvertíeu controvertírem controvertíreu controvertís controvertíscon controvertíssem controvertísseu controvertíssim controvertíssiu controvertíssom controvertíssou controvertívem controvertíveu controvertíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
controvertere

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
controversia

contràriament /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /konˌtɾa.ɾi.aˈment/ /konˌtɾa.ɾi.əˈment/ /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ adv
contrariamente

contumaçment /kon.tuˌmazˈmen/ /kon.tuˌmazˈment/ /kun.tuˌmazˈmen/ adv
contumacemente

contumeliosament /kon.tu.me.ɫiˌo.zaˈmen/ /kon.tu.me.ɫiˌo.zaˈment/ /kon.tu.mə.ɫiˌo.zəˈment/ /kun.tu.mə.ɫiˌo.zəˈmen/ adv
contumeliosamente

contumàcia /kon.tuˈma.si.a/ /kun.tuˈma.si.ə/ n fem
tenacità
Tenacitat i duresa en mantenir algun error, pertinàcia.
contumacia
L'omissió o tardança en comparèixer en judici, o complir algun requisit del mateix, dins el terme corresponent.

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
contusione

contínuament /konˌti.nu.aˈmen/ /konˌti.nu.aˈment/ /konˌti.nu.əˈment/ /kunˌti.nu.əˈmen/ adv
continuamente

convencionalment /kom.ben.si.oˌnaɫˈmen/ /koɱ.ven.si.oˌnaɫˈment/ /koɱ.vən.si.oˌnaɫˈment/ /kum.bən.si.uˌnaɫˈmen/ /kuɱ.vən.si.uˌnaɫˈmen/ adv
convenzionalmente

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
conveniente

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
convenevolmente

convenir /kom.beˈni/ /koɱ.veˈniɾ/ /koɱ.vəˈni/ /kum.bəˈni/ /kuɱ.vəˈni/ bal convenc convendran convendrem convendreu convendria convendrien convendries convendrà convendràs convendré convendríem convendríeu convenen convenguda convengudes convenguem convengueren convengueres convenguessin convenguessis convengueu convengui convenguin convenguis convengut convenguts convengué convenguérem convenguéreu convengués convenguéssim convenguéssiu convenguí convenia convenien convenies convenim convenint convenir conveniu convens conveníem conveníeu convinc convindran convindrem convindreu convindria convindrien convindries convindrà convindràs convindré convindríem convindríeu convinga convinguda convingudes convinguem convinguen convinguera convingueren convingueres convingues convinguessen convinguesses convinguessin convinguessis convingueu convingui convinguin convinguis convingut convinguts convingué convinguérem convinguéreu convingués convinguéssem convinguésseu convinguéssim convinguéssiu convinguí convé convén occ val v
convenire

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
convento

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ alg ant bal centr convergeix convergeixa convergeixen convergeixes convergeixi convergeixin convergeixis convergeixo convergeixs convergesc convergesca convergesquen convergesques convergesqui convergesquin convergesquis convergia convergida convergides convergien convergies convergiguem convergiguera convergigueren convergigueres convergiguessen convergiguesses convergiguessin convergiguessis convergigueu convergigueva convergigueven convergigueves convergigué convergiguérem convergiguéreu convergigués convergiguéssem convergiguésseu convergiguéssim convergiguéssiu convergiguévem convergiguéveu convergim convergint convergir convergira convergiran convergirem convergiren convergires convergireu convergiria convergirien convergiries convergiriva convergiriven convergirives convergirà convergiràs convergiré convergiríem convergiríeu convergirívem convergiríveu convergisc convergisca convergisco convergiscos convergisquem convergisquen convergisques convergisqueu convergissa convergissen convergisses convergissi convergissin convergissis convergist convergit convergits convergiu convergiva convergiven convergives convergix convergixa convergixen convergixes convergixi convergixin convergixis convergixo convergixos convergí convergíem convergíets convergíeu convergírem convergíreu convergís convergíscon convergíssem convergísseu convergíssim convergíssiu convergíssom convergíssou convergívem convergíveu convergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convergere

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
conversazione
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversor digital a analògic n masc
convertitore da analogico a digitale

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ bal converteix converteixen converteixes converteixi converteixin converteixis converteixo convertesc convertesqui convertesquin convertesquis convertia convertida convertides convertien converties convertiguem convertigueu convertim convertint convertir convertira convertiran convertirem convertiren convertires convertireu convertiria convertirien convertiries convertirà convertiràs convertiré convertiríem convertiríeu convertisc convertisca convertisquen convertisques convertissen convertisses convertissin convertissis convertit convertits convertiu convertix convertixen convertixes convertixo convertí convertíem convertíeu convertírem convertíreu convertís convertíssem convertísseu convertíssim convertíssiu n-occ occ sept val v
convertire
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
convesso

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
invitare

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
invitato

convincentment /kom.binˌsemˈmen/ /koɱ.vinˌsemˈment/ /kum.binˌsemˈmen/ /kuɱ.vinˌsemˈmen/ adv
convincentemente

convit /komˈbit/ /koɱˈvit/ /kumˈbit/ /kuɱˈvit/ n masc
banchetto

conviure /komˈbiw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾə/ /kumˈbiw.ɾə/ /kuɱˈviw.ɾə/ bal convisc convisca conviscuda conviscudes conviscut conviscuts convisquem convisquen convisquera convisqueren convisqueres convisques convisquessen convisquesses convisquessin convisquessis convisqueu convisqui convisquin convisquis convisqué convisquérem convisquéreu convisqués convisquéssem convisquésseu convisquéssim convisquéssiu convisquí conviu conviuen conviuran conviure conviurem conviureu conviuria conviurien conviuries conviurà conviuràs conviuré conviuríem conviuríeu convius convivia convivien convivies convivim convivint conviviu convivíem convivíeu eiv occ v.cent val v
convivere

convivència /kom.biˈβɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.ə/ /kuɱ.viˈvɛn.si.ə/ n fem
convivenza

convocar /kom.boˈka/ /kom.boˈkaɾ/ /kom.voˈkaɾ/ /kum.buˈka/ /kum.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convoc convoca convocada convocades convocam convocant convocar convocara convocaran convocarem convocaren convocares convocareu convocaria convocarien convocaries convocarà convocaràs convocaré convocaríem convocaríeu convocassen convocasses convocassin convocassis convocat convocats convocau convocava convocaven convocaves convoco convocà convocàrem convocàreu convocàs convocàssem convocàsseu convocàssim convocàssiu convocàvem convocàveu convoque convoquem convoquen convoques convoquessen convoquesses convoquessin convoquessis convoqueu convoqui convoquin convoquis convoqués convoquéssem convoquésseu convoquéssim convoquéssiu convoquí occ sept val v
convocare

convulsivament /kom.buɫˌsi.βaˈmen/ /koɱ.vuɫˌsi.vaˈment/ /koɱ.vuɫˌsi.vəˈment/ /kum.buɫˌsi.βəˈmen/ /kuɱ.vuɫˌsi.vəˈmen/ adv
convulsamente

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
convincere

cony /ˈkoɲ/ n masc
fica figa

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
conoscere
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
sapere
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

coníferes /koˈni.fe.ɾes/ /kuˈni.fə.ɾəs/ n fem
conifere

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
cooperazione

cooptar /ko.opˈta/ /ko.opˈtaɾ/ /ku.upˈta/ alg ant bal cent coopt coopta cooptada cooptades cooptaia cooptaien cooptaies cooptam cooptant cooptar cooptara cooptaran cooptarem cooptaren cooptares cooptareu cooptaria cooptarien cooptaries cooptariva cooptariven cooptarives cooptarà cooptaràs cooptaré cooptaríem cooptaríeu cooptarívem cooptaríveu cooptassen cooptasses cooptassin cooptassis cooptat cooptats cooptau cooptava cooptaven cooptaves cooptavi cooptavo coopte coopteguem coopteguessa coopteguessen coopteguesses cooptegueu cooptegués coopteguéssom coopteguéssou cooptem coopten cooptes cooptessa cooptessen cooptesses cooptessi cooptessin cooptessis coopteu coopti cooptin cooptis coopto cooptos coopts cooptà cooptàiem cooptàieu cooptàrem cooptàreu cooptàs cooptàssem cooptàsseu cooptàssim cooptàssiu cooptàvem cooptàvets cooptàveu cooptàvom cooptés cooptéssem cooptésseu cooptéssim cooptéssiu cooptí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cooptare

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
coordinazione

coordinadament /ko.or.ðiˌna.ðaˈmen/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðaˈmen/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðaˈment/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðəˈment/ /ku.ur.diˌna.ðəˈmen/ /ku.ur.ðiˌna.ðəˈmen/ adv
coordinatamente

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
coordinatore

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
colpo di estato

cop d'ull n masc
sguardo
Esguard breu.

cop de puny n masc
cazzotto

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
biechiere
Recipient per contenir líquid amb un peu.
forma
La part buida d'un barret en què hi entra el cap.
bracciere
Braser que té la figura de copa, feta de llautó, coure o altre material, amb dues nanses per a portar-lo d'una part a una altra.
biechiere coppe
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
coppa
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
coppa boccale
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copar /koˈpa/ /koˈpaɾ/ /kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cop copa copada copades copam copant copar copara coparan coparem coparen copares copareu coparia coparien coparies coparà coparàs coparé coparíem coparíeu copassen copasses copassin copassis copat copats copau copava copaven copaves cope copem copen copes copessen copesses copessin copessis copeu copi copin copis copo copà copàrem copàreu copàs copàssem copàsseu copàssim copàssiu copàvem copàveu copés copéssem copésseu copéssim copéssiu copí occ sept val v
circondare
Tallar la retirada d’un enemic envoltant-lo.
puntare il banco
Apostar la quantitat total de què respon la banca.
aggiudicarsi
Acaparar tots els llocs d’una elecció, competició.

copel·la /koˈpɛ.ɫa/ /koˈpɛ.ɫɛ/ /koˈpɛɫ.ɫa/ /koˈpɛɫ.ɫə/ /kuˈpɛ.ɫə/ /kuˈpɛɫ.ɫə/ n fem
coppella

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
copernicio

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
copiare
Reproduir un text o document original.
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
copilota

copiosament /ko.piˌo.zaˈmen/ /ko.piˌo.zaˈment/ /ko.piˌo.zəˈment/ /ku.piˌo.zəˈmen/ adv
copiosamente

coproductor /ˌko.pɾo.ðukˈto/ /ˌko.pɾo.ðukˈtoɾ/ /ˌko.pɾu.ðukˈto/ n masc
coproduttore
Persona que coprodueix alguna cosa.

copsar /kopˈsa/ /kopˈsaɾ/ /kupˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cops copsa copsada copsades copsam copsant copsar copsara copsaran copsarem copsaren copsares copsareu copsaria copsarien copsaries copsarà copsaràs copsaré copsaríem copsaríeu copsassen copsasses copsassin copsassis copsat copsats copsau copsava copsaven copsaves copse copsem copsen copses copsessen copsesses copsessin copsessis copseu copsi copsin copsis copso copsà copsàrem copsàreu copsàs copsàssem copsàsseu copsàssim copsàssiu copsàvem copsàveu copsés copséssem copsésseu copséssim copséssiu copsí occ sept val v
capire
Arribar a percebre.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
copto
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
copto
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
cuore
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
coro
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ adj
cordiale
Cordial, entranyable.
corale
(música) Relatiu al cor.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n fem
coro
Grup de persones que canten simultàniament, de vegades també dit en la forma reduïda cor.
corale
Composició musical religiosa destinada a ésser cantada per un cor musical.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
corallo
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

coralment /koˌɾaɫˈmen/ /koˌɾaɫˈment/ /kuˌɾaɫˈmen/ adv
coralmente

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
coraggio
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

coratjosament /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈment/ /ko.ɾəˌd͡ʒo.zəˈment/ /ku.ɾəˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
coraggiosamente

corb /ˈkorp/ adj masc
curvo
Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ n masc
corvo corvo imperiale
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corball /koɾˈbaʎ/ /kurˈbaj/ /kurˈbaʎ/ n masc
corvina

corball de roca n masc
ombrina

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
cravatta
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corc /ˈkork/ n masc
tarlo
Larva o adult de certs coleòpters que s'alimenten de la fusta, del gra o d'altres vegetals.
càries
dissipatore tarlo
(figurat) Persona o cosa que consumeix els béns d'altri.

corcar /korˈka/ /koɾˈka/ /koɾˈkaɾ/ /kurˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corc corca corcada corcades corcam corcant corcar corcara corcaran corcarem corcaren corcares corcareu corcaria corcarien corcaries corcarà corcaràs corcaré corcaríem corcaríeu corcassen corcasses corcassin corcassis corcat corcats corcau corcava corcaven corcaves corco corcà corcàrem corcàreu corcàs corcàssem corcàsseu corcàssim corcàssiu corcàvem corcàveu corque corquem corquen corques corquessen corquesses corquessin corquessis corqueu corqui corquin corquis corqués corquéssem corquésseu corquéssim corquéssiu corquí occ sept val v
tarlare

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
molla
Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.
corda fune
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ adv
cordialmente

cordill /koɾˈðiʎ/ /kurˈdiʎ/ /kurˈðiʎ/ n masc
stringa
Fil de cànem prim, format per dos o tres caps torçats, emprat per a lligar coses.

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ n masc
cordone
Espècie de corda generalment rodona que acostuma a fer-se de fils entrelligats o trenats de seda, cotó, estam i altres matèries semblants, i que acostuma a tenir la funció de subjectar o lligar algun objecte.
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
Guarnició que es fa a la vora de les monedes per a que no siguin falsificades ni retallades (antigament).
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.
cordellina cordone
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.

coreligionari /ko.re.ɫi.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.re.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.rə.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ku.rə.ɫi.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
correligionario

coresponsable /ko.res.ponˈsa.bɫe/ /ko.res.ponˈsa.βɫe/ /ko.res.ponˈsab.bɫe/ /ko.rəs.ponˈsab.bɫə/ /ku.rəs.punˈsa.βɫə/ /ku.rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
corresponsabile

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
coreano
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
coreano
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corferir /ˌkɔr.feˈɾi/ /ˌkɔr.fəˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾiɾ/ alg bal corfer corfereix corfereixen corfereixes corfereixi corfereixin corfereixis corfereixo corfereixs corferen corferesc corferesca corferesquen corferesques corferesqui corferesquin corferesquis corferi corferia corferida corferides corferien corferies corferiguem corferigueu corferim corferin corferint corferir corferira corferiran corferirem corferiren corferires corferireu corferiria corferirien corferiries corferirà corferiràs corferiré corferiríem corferiríeu corferis corferisc corferisca corferisquen corferisques corferissen corferisses corferissin corferissis corferit corferits corferiu corferix corferixen corferixes corferixo corfers corferí corferíem corferíeu corferírem corferíreu corferís corferíssem corferísseu corferíssim corferíssiu eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ferire il coure
Tenir mal d'amors, patir per si el sentiment d'amor és correspost o no.

corifeu /ko.ɾiˈfɛw/ /ku.ɾiˈfɛw/ n masc
corifeo

corioamnionitis /ko.ɾi.o.am.ni.oˈni.tis/ /ko.ɾi.o.əm.ni.oˈni.tis/ /ku.ɾi.u.əm.ni.uˈni.tis/ n fem
corioamnionite

corn /ˈkɔrn/ n masc
corno
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
corno inglese

corn de l'abundància n masc
corno dell'abbondanza

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
cornetta
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
cornicione cornice
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
cornucopia
Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
corolla

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
corona

coronar /ko.ɾoˈna/ /ko.ɾoˈnaɾ/ /ku.ɾuˈna/ alg ant bal cent coron corona coronada coronades coronaia coronaien coronaies coronam coronant coronar coronara coronaran coronarem coronaren coronares coronareu coronaria coronarien coronaries coronariva coronariven coronarives coronarà coronaràs coronaré coronaríem coronaríeu coronarívem coronaríveu coronassen coronasses coronassin coronassis coronat coronats coronau coronava coronaven coronaves coronavi coronavo corone coroneguem coroneguessa coroneguessen coroneguesses coronegueu coronegués coroneguéssom coroneguéssou coronem coronen corones coronessa coronessen coronesses coronessi coronessin coronessis coroneu coroni coronin coronis corono coronos corons coronà coronàiem coronàieu coronàrem coronàreu coronàs coronàssem coronàsseu coronàssim coronàssiu coronàvem coronàvets coronàveu coronàvom coronés coronéssem coronésseu coronéssim coronéssiu coroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coronare

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
colonnello

coroïdal /ko.ɾo.iˈðaɫ/ /ku.ɾu.iˈðaɫ/ adj
coroideo

corporalment /kor.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈment/ /kur.puˌɾaɫˈmen/ adv
corporalmente

corporativament /kor.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾaˌti.vaˈment/ /koɾ.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾəˌti.vəˈment/ /kur.pu.ɾəˌti.vəˈmen/ /kur.pu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
corporativamente

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ adj masc
corpulento

corpòriament /korˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈment/ /koɾˌpɔ.ɾi.əˈment/ /kurˌpɔ.ɾi.əˈmen/ adv
corporeamente

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
rimessa

correccionalment /ko.rek.si.oˌnaɫˈmen/ /ko.rek.si.oˌnaɫˈment/ /ko.rək.si.oˌnaɫˈment/ /ku.rək.si.uˌnaɫˈmen/ adv
correzionalmente

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
correzione

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
correttamente

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
corretto

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
correggere

correlativament /ko.re.ɫaˌti.vaˈment/ /ko.re.ɫaˌti.βaˈmen/ /ko.rə.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
correlativamente

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
corrente
Massa que flueix contínuament.

correntment /koˌremˈmen/ /koˌremˈment/ /kuˌremˈmen/ adv
correntemente

corrents /koˈrens/ /kuˈrens/ adv
presto

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ bal correspon corresponc correspondran correspondre correspondrem correspondreu correspondria correspondrien correspondries correspondrà correspondràs correspondré correspondríem correspondríeu corresponem corresponen corresponent corresponeu corresponga corresponguem corresponguen corresponguera correspongueren correspongueres correspongues corresponguessen corresponguesses corresponguessin corresponguessis correspongueu correspongui corresponguin corresponguis correspongué corresponguérem corresponguéreu correspongués corresponguéssem corresponguésseu corresponguéssim corresponguéssiu corresponguí corresponia corresponien corresponies correspons corresponíem corresponíeu correspost corresposta correspostes correspostos occ val v
corrispondere
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
corrispondente

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
corrispondente

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
cinghia correggia
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
corriere
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
posta
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
posta elettronica

corrinyar /ko.riˈɲa/ /ko.riˈɲaɾ/ /ku.riˈɲa/ alg ant bal cent corriny corrinya corrinyada corrinyades corrinyaia corrinyaien corrinyaies corrinyam corrinyant corrinyar corrinyara corrinyaran corrinyarem corrinyaren corrinyares corrinyareu corrinyaria corrinyarien corrinyaries corrinyariva corrinyariven corrinyarives corrinyarà corrinyaràs corrinyaré corrinyaríem corrinyaríeu corrinyarívem corrinyaríveu corrinyassen corrinyasses corrinyassin corrinyassis corrinyat corrinyats corrinyau corrinyava corrinyaven corrinyaves corrinyavi corrinyavo corrinye corrinyeguem corrinyeguessa corrinyeguessen corrinyeguesses corrinyegueu corrinyegués corrinyeguéssom corrinyeguéssou corrinyem corrinyen corrinyes corrinyessa corrinyessen corrinyesses corrinyessi corrinyessin corrinyessis corrinyeu corrinyi corrinyin corrinyis corrinyo corrinyos corrinys corrinyà corrinyàiem corrinyàieu corrinyàrem corrinyàreu corrinyàs corrinyàssem corrinyàsseu corrinyàssim corrinyàssiu corrinyàvem corrinyàvets corrinyàveu corrinyàvom corrinyés corrinyéssem corrinyésseu corrinyéssim corrinyéssiu corrinyí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
affretarsi

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corrobor corrobora corroborada corroborades corroboram corroborant corroborar corroborara corroboraran corroborarem corroboraren corroborares corroborareu corroboraria corroborarien corroboraries corroborarà corroboraràs corroboraré corroboraríem corroboraríeu corroborassen corroborasses corroborassin corroborassis corroborat corroborats corroborau corroborava corroboraven corroboraves corrobore corroborem corroboren corrobores corroboressen corroboresses corroboressin corroboressis corroboreu corrobori corroborin corroboris corroboro corroborà corroboràrem corroboràreu corroboràs corroboràssem corroboràsseu corroboràssim corroboràssiu corroboràvem corroboràveu corroborés corroboréssem corroborésseu corroboréssim corroboréssiu corroborí occ sept val v
corroborare

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ alg bal corroeix corroeixen corroeixes corroeixi corroeixin corroeixis corroeixo corroeixs corroesc corroesca corroesquen corroesques corroesqui corroesquin corroesquis corroint corroir corroiran corroirem corroireu corroiria corroirien corroiries corroirà corroiràs corroiré corroiríem corroiríeu corroí corroíem corroíeu corroírem corroíreu corroís corroíssem corroísseu corroíssim corroíssiu corroïa corroïda corroïdes corroïen corroïes corroïguem corroïgueu corroïm corroïra corroïren corroïres corroïsc corroïsca corroïsquen corroïsques corroïssen corroïsses corroïssin corroïssis corroït corroïts corroïu corroïx corroïxen corroïxes corroïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
corrodere

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
corrompere
Alterar o mudar la forma d'alguna cosa.
Metafòricament, pervertir o seduir a una dona.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.
putrefarsi
(pronominal) Podrir-se, fer-se malbé.

corrompre's /koˈrom.pɾes/ /kuˈrom.pɾəs/ v
putrefarsi

corrompudament /ko.romˌpu.ðaˈmen/ /ko.romˌpu.ðaˈment/ /ko.romˌpu.ðəˈment/ /ku.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
corrottamente

corrua /koˈru.a/ /kuˈru.ə/ n fem
grande file

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
corruzione
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corruptament /koˌrup.taˈmen/ /koˌrup.taˈment/ /koˌrup.təˈment/ /kuˌrup.təˈmen/ adv
corrottamente

corruptible /ko.rupˈti.bɫe/ /ko.rupˈti.βɫe/ /ko.rupˈtib.bɫe/ /ko.rupˈtib.bɫə/ /ku.rupˈti.βɫə/ /ku.rupˈtib.bɫə/ adj
corruttibile

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
matterello rullo
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cortesament /korˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈment/ /koɾˌtə.zəˈment/ /kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
cortesemente

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
cortesia

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
cortigiano

corticosteroide /koɾ.ti.kos.teˈɾɔj.ðe/ /koɾ.ti.kos.təˈɾɔj.ðə/ /kur.ti.kus.təˈɾɔj.ðə/ n masc
corticosteroide

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
cortina tenda
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
cortisolo

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
cortese

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
croma
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ n masc
choronyme coronimo

cos n masc
corpo
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
cosa
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
cugina

cosina prima n fem
cugina seconda

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
cucire

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
cosmonauta

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
cosmo

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
cosmetico

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
cosmesi

cospell /kosˈpeʎ/ /kusˈpeʎ/ n masc
tondello

cossi /ˈkɔ.si/ n masc
bacinella
Recipient gran de forma troncocònica, amb un forat a la part de baix, que servia per fer-hi la bugada.

cossia /koˈsi.a/ /kuˈsi.ə/ n fem
corsia
Passadís o corredor que s'estenia, de proa a popa, a la part central d’una galera.
Pla de simetria d'un vaixell que el talla pel mig i va de proa a popa.

cossiol /ko.siˈɔɫ/ /ku.siˈɔɫ/ n masc
casseruola

cost /ˈkɔst/ n masc
costo

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
costa litorale
Part de la terra que toca al mar.
costa
Pendís de muntanya.

costar un ull v
costare un occhio

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
lato
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) costege costegem costegen costeges costegessen costegesses costegessin costegessis costegeu costegi costegin costegis costegés costegéssem costegésseu costegéssim costegéssiu costegí costeig costeja costejada costejades costejam costejant costejar costejara costejaran costejarem costejaren costejares costejareu costejaria costejarien costejaries costejarà costejaràs costejaré costejaríem costejaríeu costejassen costejasses costejassin costejassis costejat costejats costejau costejava costejaven costejaves costejo costejà costejàrem costejàreu costejàs costejàssem costejàsseu costejàssim costejàssiu costejàvem costejàveu occ sept val v
costeggiare
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
costola costa
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
costoletta spuntatura
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costosament /kosˌto.zaˈmen/ /kosˌto.zaˈment/ /kosˌto.zəˈment/ /kusˌto.zəˈmen/ adv
costosamente

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
abitudine

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
cugino

cosí prim n masc
cugino secondo

cota /ˈko.ta/ /ˈko.tə/ /ˈkɔ.ta/ /ˈkɔ.tɔ/ /ˈkɔ.tə/ n fem
cotta
Vestidura de defensa medieval feta de cuiro amb malles de ferro entrellaçades.
quota
Altitud d’un punt geogràfic.
sottana
Bata dels escolans.

cotilèdon /ko.tiˈɫɛ.ðon/ /ku.tiˈɫɛ.ðun/ n masc
cotiledone

cotna /ˈkon.na/ /ˈkon.nə/ n fem
cotenna

cotnar /konˈna/ /konˈnaɾ/ /kunˈna/ cotna cotnada cotnades cotnant cotnar cotnaran cotnarem cotnaren cotnares cotnareu cotnaria cotnarien cotnaries cotnarà cotnaràs cotnaré cotnaríem cotnaríeu cotnat cotnats cotnava cotnaven cotnaves cotnem cotnen cotnes cotnessen cotnesses cotnessin cotnessis cotneu cotni cotnin cotnis cotno cotnà cotnàrem cotnàreu cotnàvem cotnàveu cotnés cotnéssem cotnésseu cotnéssim cotnéssiu cotní sept v
scorticare
Cobrar a algú en excés.

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
tottavilla

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
macchina automobile
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
carrozza
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
cocchiere

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
cotone

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
rame
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ bal coc coem coent coeu coga coguda cogudes coguem coguen coguera cogueren cogueres cogues coguessen coguesses coguessin coguessis cogueu cogui coguin coguis cogut coguts cogué coguérem coguéreu cogués coguéssem coguésseu coguéssim coguéssiu coguí cou couen couran coure courem coureu couria courien couries courà couràs couré couríem couríeu cous coíem coíeu coïa coïen coïes cuit cuita cuites cuits occ val v
cuocere
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
grotta caverna

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
codardo vigliacco
Que no té coratge.

covardament /koˌvaɾ.ðaˈment/ /koˌvaɾ.ðəˈment/ /koˌβar.ðaˈmen/ /koˌβaɾ.ðaˈmen/ /kuˌvar.ðəˈmen/ /kuˌβar.dəˈmen/ adv
codardamente

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
cobardia pusillanimità

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
Covid-19

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ n masc
coagulo

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
calcio

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
granchio
Crustaci de la infraordre Brachyura.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n neut
Cancro
Persona del signe zodiacal de Cranc o Càncer.

crani n masc
cranio

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
cranico

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
creazione

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
creatore

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
creare
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
creativo

creença n fem
credenza

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
crescione

creixença /kɾejˈʃen.sa/ /kɾeˈʃen.sa/ /kɾəˈʃen.sə/ /kɾəˈʃɛn.sə/ n fem
crescita

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
bruciatua
Acció de cremar.
crema
Part greixosa de la llet.
crema panna
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.
panna
Preparació culinària amb cereals i llet, entre altres ingredients, més espès que una sopa.

crema /ˈkɾe.mə/ n masc
crema
Color groc blanquinós.

crema cremada n fem
crema bruciata

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
bruciata

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
cerniera cerniera lampo
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
bruciare ardere
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
crepuscolo

crescendo /kɾeˈʃen.do/ /kɾeˈʃɛn.do/ n masc
crescendo

crescuda /kɾesˈku.ða/ /kɾəsˈku.ðə/ n fem
crescimento
L'acte o efecte de créixer.
accrescimento crescere
Augment d'aigua dels rius i rieres degut a la pluja o en fondre's la neu.
crescere maglia
(plural) Els punts que s'augmenten en alguns paratges de la mitja per que sigui més ampla.

cresp /ˈkɾesp/ /ˈkɾəsp/ /ˈkɾɛsp/ adj masc
crespo

crespar /kɾesˈpa/ /kɾesˈpaɾ/ /kɾəsˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cresp crespa crespada crespades crespam crespant crespar cresparan cresparem cresparen crespares crespareu cresparia cresparien cresparies cresparà cresparàs cresparé cresparíem cresparíeu crespassen crespasses crespassin crespassis crespat crespats crespau crespava crespaven crespaves crespem crespen crespes crespessen crespesses crespessin crespessis crespeu crespi crespin crespis crespo crespà crespàrem crespàreu crespàs crespàssem crespàsseu crespàssim crespàssiu crespàvem crespàveu crespés crespéssem crespésseu crespéssim crespéssiu crespí sept v
arricciare increspare
Fer tornar cresp, el cabell arrissat, la roba ondulada.

crespó /kɾesˈpo/ /kɾəsˈpo/ n masc
crespo
Teixit fet amb fils de seda torçats.

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
cresta

cresta xinesa n fem
jiaozi

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
creta

cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ adj masc
cretaceo

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
croce
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
attraversare
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
crociera incrociatore
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
crociera
Viatge turístic en vaixell.

creuerista /kɾe.weˈɾis.ta/ /kɾe.weˈɾis.te/ /kɾə.wəˈɾis.tə/ n neut
crocerista

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
credere
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

creïblement /kɾeˌi.bɫeˈment/ /kɾeˌi.βɫeˈmen/ /kɾeˌib.bɫeˈmen/ /kɾəˌi.βɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
credibilmente

criat /kɾiˈat/ n masc
servitore

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
bambinata

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
chiamata
Acció de comunicar quelcom a un grup gran de persones.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
gridare
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
chiamare
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
crimine

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) criminalitz criminalitza criminalitzada criminalitzades criminalitzam criminalitzant criminalitzar criminalitzara criminalitzaran criminalitzarem criminalitzaren criminalitzares criminalitzareu criminalitzaria criminalitzarien criminalitzaries criminalitzarà criminalitzaràs criminalitzaré criminalitzaríem criminalitzaríeu criminalitzassen criminalitzasses criminalitzassin criminalitzassis criminalitzat criminalitzats criminalitzau criminalitzava criminalitzaven criminalitzaves criminalitze criminalitzem criminalitzen criminalitzes criminalitzessen criminalitzesses criminalitzessin criminalitzessis criminalitzeu criminalitzi criminalitzin criminalitzis criminalitzo criminalitzà criminalitzàrem criminalitzàreu criminalitzàs criminalitzàssem criminalitzàsseu criminalitzàssim criminalitzàssiu criminalitzàvem criminalitzàveu criminalitzés criminalitzéssem criminalitzésseu criminalitzéssim criminalitzéssiu criminalitzí occ sept val v
criminalizzare
Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).

criminalment /kɾi.miˌnaɫˈmen/ /kɾi.miˌnaɫˈment/ adv
criminalmente

criminosament /kɾi.miˌno.zaˈmen/ /kɾi.miˌno.zaˈment/ /kɾi.miˌno.zəˈmen/ /kɾi.miˌno.zəˈment/ adv
criminosamente

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
criniera

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
cripta

criptococ /kɾip.toˈkɔk/ /kɾip.tuˈkɔk/ n masc
criptococco

criptogènic /kɾip.toˈʒɛ.nik/ /kɾip.tuˈʒɛ.nik/ adj masc
?????

criptó n masc
cripto

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
crisi

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
crisma
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
cristadelfiano Cristadelfiano

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
cristallo

cristal·lització /kɾis.taɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /kɾis.təɫ.ɫid.zə.siˈo/ n fem
cristallizzazione

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent cristal·litz cristal·litza cristal·litzada cristal·litzades cristal·litzaia cristal·litzaien cristal·litzaies cristal·litzam cristal·litzant cristal·litzar cristal·litzara cristal·litzaran cristal·litzarem cristal·litzaren cristal·litzares cristal·litzareu cristal·litzaria cristal·litzarien cristal·litzaries cristal·litzariva cristal·litzariven cristal·litzarives cristal·litzarà cristal·litzaràs cristal·litzaré cristal·litzaríem cristal·litzaríeu cristal·litzarívem cristal·litzaríveu cristal·litzassen cristal·litzasses cristal·litzassin cristal·litzassis cristal·litzat cristal·litzats cristal·litzau cristal·litzava cristal·litzaven cristal·litzaves cristal·litzavi cristal·litzavo cristal·litze cristal·litzeguem cristal·litzeguessa cristal·litzeguessen cristal·litzeguesses cristal·litzegueu cristal·litzegués cristal·litzeguéssom cristal·litzeguéssou cristal·litzem cristal·litzen cristal·litzes cristal·litzessa cristal·litzessen cristal·litzesses cristal·litzessi cristal·litzessin cristal·litzessis cristal·litzeu cristal·litzi cristal·litzin cristal·litzis cristal·litzo cristal·litzos cristal·litzs cristal·litzà cristal·litzàiem cristal·litzàieu cristal·litzàrem cristal·litzàreu cristal·litzàs cristal·litzàssem cristal·litzàsseu cristal·litzàssim cristal·litzàssiu cristal·litzàvem cristal·litzàvets cristal·litzàveu cristal·litzàvom cristal·litzés cristal·litzéssem cristal·litzésseu cristal·litzéssim cristal·litzéssiu cristal·litzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cristallizzare

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cristallografia

cristianament /kɾis.tiˌa.naˈmen/ /kɾis.tiˌa.naˈment/ /kɾis.tiˌa.nəˈmen/ /kɾis.tiˌa.nəˈment/ adv
cristianamente

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cristianitz cristianitza cristianitzada cristianitzades cristianitzam cristianitzant cristianitzar cristianitzara cristianitzaran cristianitzarem cristianitzaren cristianitzares cristianitzareu cristianitzaria cristianitzarien cristianitzaries cristianitzarà cristianitzaràs cristianitzaré cristianitzaríem cristianitzaríeu cristianitzassen cristianitzasses cristianitzassin cristianitzassis cristianitzat cristianitzats cristianitzau cristianitzava cristianitzaven cristianitzaves cristianitze cristianitzem cristianitzen cristianitzes cristianitzessen cristianitzesses cristianitzessin cristianitzessis cristianitzeu cristianitzi cristianitzin cristianitzis cristianitzo cristianitzà cristianitzàrem cristianitzàreu cristianitzàs cristianitzàssem cristianitzàsseu cristianitzàssim cristianitzàssiu cristianitzàvem cristianitzàveu cristianitzés cristianitzéssem cristianitzésseu cristianitzéssim cristianitzéssiu cristianitzí occ sept val v
cristianizzare

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
cristiano
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
cristiano
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
crisalide

crit /ˈkɾit/ n masc
grido urlo

critarquia /kɾi.taɾˈki.a/ /kɾi.tərˈki.ə/ n fem
critarchia

criticar /kɾi.tiˈka/ /kɾi.tiˈkaɾ/ alg ant bal cent critic critica criticada criticades criticaia criticaien criticaies criticam criticant criticar criticara criticaran criticarem criticaren criticares criticareu criticaria criticarien criticaries criticariva criticariven criticarives criticarà criticaràs criticaré criticaríem criticaríeu criticarívem criticaríveu criticassen criticasses criticassin criticassis criticat criticats criticau criticava criticaven criticaves criticavi criticavo critico criticos criticà criticàiem criticàieu criticàrem criticàreu criticàs criticàssem criticàsseu criticàssim criticàssiu criticàvem criticàvets criticàveu criticàvom critique critiqueguem critiqueguessa critiqueguessen critiqueguesses critiquegueu critiquegués critiqueguéssom critiqueguéssou critiquem critiquen critiques critiquessa critiquessen critiquesses critiquessi critiquessin critiquessis critiqueu critiqui critiquin critiquis critiqués critiquéssem critiquésseu critiquéssim critiquéssiu critiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
criticare
Examinar una cosa o una persona buscant-li els defectes.

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
crociata

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
croato
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
crociato
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
croato
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

crom n masc
cromo

cromatina /kɾo.maˈti.na/ /kɾo.məˈti.nə/ /kɾu.məˈti.nə/ n fem
cromatina

cromorinorrea /kɾo.mo.ri.noˈre.a/ /kɾo.mo.ri.noˈre.ə/ /kɾu.mu.ri.nuˈre.ə/ n fem
cromorinorrea

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
cromosoma

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
cromatico

cromàticament /kɾoˌma.ti.kaˈmen/ /kɾoˌma.ti.kaˈment/ /kɾoˌma.ti.kəˈment/ /kɾuˌma.ti.kəˈmen/ adv
cromaticamente

cronicó /kɾo.niˈko/ /kɾu.niˈko/ n masc
chronicon

cronografia /kɾo.no.ɣɾaˈfi.a/ /kɾu.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cronografia

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cronologia

cronològicament /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
cronologicamente

cronometrar /kɾo.no.meˈtɾa/ /kɾo.no.meˈtɾaɾ/ /kɾu.nu.məˈtɾa/ alg ant bal cent cronometr cronometra cronometrada cronometrades cronometraia cronometraien cronometraies cronometram cronometrant cronometrar cronometrara cronometraran cronometrarem cronometraren cronometrares cronometrareu cronometraria cronometrarien cronometraries cronometrariva cronometrariven cronometrarives cronometrarà cronometraràs cronometraré cronometraríem cronometraríeu cronometrarívem cronometraríveu cronometrassen cronometrasses cronometrassin cronometrassis cronometrat cronometrats cronometrau cronometrava cronometraven cronometraves cronometravi cronometravo cronometre cronometreguem cronometreguessa cronometreguessen cronometreguesses cronometregueu cronometregués cronometreguéssom cronometreguéssou cronometrem cronometren cronometres cronometressa cronometressen cronometresses cronometressi cronometressin cronometressis cronometreu cronometri cronometrin cronometris cronometro cronometros cronometrs cronometrà cronometràiem cronometràieu cronometràrem cronometràreu cronometràs cronometràssem cronometràsseu cronometràssim cronometràssiu cronometràvem cronometràvets cronometràveu cronometràvom cronometrés cronometréssem cronometrésseu cronometréssim cronometréssiu cronometrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cronometrare

cronostratigrafia /ˌkɾɔ.nos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ˌkɾɔ.nos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌkɾɔ.nus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cronostratigrafia

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
cronometro

croquis /ˈkɾɔ.kis/ n masc
abbozzo

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
gruccia stampella
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.
forchetta
Barra de fusta amb dos ganxos en un extrem que serveix per a sostenir tabernacles.
pastorale
Bastó en figura de gaiat que usaven els bisbes com a insígnia de la seva dignitat.

cruament /ˌkɾu.aˈmen/ /ˌkɾu.aˈment/ /ˌkɾu.əˈmen/ /ˌkɾu.əˈment/ adv
crudamente

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
crocifisso crocefisso

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
crudele

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
crudelmente

cruentament /kɾuˌen.taˈmen/ /kɾuˌen.taˈment/ /kɾuˌen.təˈmen/ /kɾuˌen.təˈment/ adv
cruentemente

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
crostaceo
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
incrocio
Encreuament de carrers o de carreteres.
strisce pedonali
Lloc del carrer indicat amb franges de pintura blanca com a pas específic per vianants.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
cratere

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
credito
Confiança que inspira la veracitat d'algú.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
crescere

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
critico

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
critica

críticament /ˌkɾi.ti.kaˈmen/ /ˌkɾi.ti.kaˈment/ /ˌkɾi.ti.kəˈmen/ /ˌkɾi.ti.kəˈment/ adv
criticamente

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
cronico

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
cronaca

crònicament /ˌkɾɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈment/ adv
cronicamente

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
crotalo

cu /ˈku/ n fem
cu

cua /ˈku.a/ n fem
coda
Apèndix posterior d'alguns animals.
coda di cavallo
Recollit del cabell humà amb una goma.
fila coda
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
cubo

cuboïdal /ku.bo.iˈðaɫ/ /ku.bu.iˈðaɫ/ /ku.βu.iˈðaɫ/ adj
cuboide

cuc n masc
verme baco

cuc de seda n masc
baco da seta

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
guglia
Torre acabada en forma de pinacle.
picco
Cim agut d'una muntanya.

cucut /kuˈkut/ n masc
cuculo cucù

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
batticoda

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
badare
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
cucina
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
cucinare

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
cuoco

cuir /ˈkujr/ n masc
cuoio pelle

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
corazza
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
corazzata

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
coscia

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
coscia
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
cosciale
Peça de l'armadura que tapa i defensa la cuixa.
prosciutto
Cuixa gran, especialment de porc salada.

cul n masc
culo chiappe

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
cucchiaione

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
cucchiaio

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
cucchiaino
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
colpa

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
colpevolezza

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
colpevole
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
colpevole
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent culp culpa culpada culpades culpaia culpaien culpaies culpam culpant culpar culpara culparan culparem culparen culpares culpareu culparia culparien culparies culpariva culpariven culparives culparà culparàs culparé culparíem culparíeu culparívem culparíveu culpassen culpasses culpassin culpassis culpat culpats culpau culpava culpaven culpaves culpavi culpavo culpe culpeguem culpeguessa culpeguessen culpeguesses culpegueu culpegués culpeguéssom culpeguéssou culpem culpen culpes culpessa culpessen culpesses culpessi culpessin culpessis culpeu culpi culpin culpis culpo culpos culps culpà culpàiem culpàieu culpàrem culpàreu culpàs culpàssem culpàsseu culpàssim culpàssiu culpàvem culpàvets culpàveu culpàvom culpés culpéssem culpésseu culpéssim culpéssiu culpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
incolpare

cultament /ˌkuɫ.taˈmen/ /ˌkuɫ.taˈment/ /ˌkuɫ.təˈmen/ /ˌkuɫ.təˈment/ adv
culturalmente

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ adj masc
colto
Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
culto
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
coltivare

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
cultura

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
culturale

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ adv
culturalmente

cumpleanyer /kum.pɫe.aˈɲe/ /kum.pɫe.aˈɲeɾ/ /kum.pɫe.əˈɲe/ n masc
festeggiato

cumquat /kumˈkwat/ n masc
kumquat

cumulativament /ku.mu.ɫaˌti.vaˈment/ /ku.mu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ku.mu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.mu.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.mu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
cumulativamente

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
cognata

cunyat n masc
cognato

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
cura
Manera de fer les coses posat molta atenció i esmerçant-se pel resultat final.
Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cur cura curada curades curam curant curar curara curaran curarem curaren curares curareu curaria curarien curaries curarà curaràs curaré curaríem curaríeu curassen curasses curassin curassis curat curats curau curava curaven curaves cure curem curen cures curessen curesses curessin curessis cureu curi curin curis curo curà curàrem curàreu curàs curàssem curàsseu curàssim curàssiu curàvem curàveu curés curéssem curésseu curéssim curéssiu curí occ sept val v
curare
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
curio

curialment /ku.ɾiˌaɫˈmen/ /ku.ɾiˌaɫˈment/ adv
curialmente

curiosament /ku.ɾiˌo.zaˈmen/ /ku.ɾiˌo.zaˈment/ /ku.ɾiˌo.zəˈmen/ /ku.ɾiˌo.zəˈment/ adv
curiosamente

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
curiosità

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
curioso
Que desitja saber coses.

curosament /kuˌɾo.zaˈmen/ /kuˌɾo.zaˈment/ /kuˌɾo.zəˈmen/ /kuˌɾo.zəˈment/ adv
accuratamente

curs /ˈkurs/ n masc
corso

curs escolar n masc
anno accademico

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
corsa

curt adj masc
corto
De poca llargada o longitud.

curt de gambals curta de gambals curtes de gambals curts de gambals adj masc
scemo

curt de vista curta de vista adj masc
corto di vista
miop

curtament /ˌkur.taˈmen/ /ˌkur.təˈmen/ /ˌkuɾ.taˈmen/ /ˌkuɾ.taˈment/ /ˌkuɾ.təˈment/ adv
cortamente

curullar /ku.ɾuˈʎa/ /ku.ɾuˈʎaɾ/ alg ant bal cent curull curulla curullada curullades curullaia curullaien curullaies curullam curullant curullar curullara curullaran curullarem curullaren curullares curullareu curullaria curullarien curullaries curullariva curullariven curullarives curullarà curullaràs curullaré curullaríem curullaríeu curullarívem curullaríveu curullassen curullasses curullassin curullassis curullat curullats curullau curullava curullaven curullaves curullavi curullavo curulle curulleguem curulleguessa curulleguessen curulleguesses curullegueu curullegués curulleguéssom curulleguéssou curullem curullen curulles curullessa curullessen curullesses curullessi curullessin curullessis curulleu curulli curullin curullis curullo curullos curulls curullà curullàiem curullàieu curullàrem curullàreu curullàs curullàssem curullàsseu curullàssim curullàssiu curullàvem curullàvets curullàveu curullàvom curullés curulléssem curullésseu curulléssim curulléssiu curullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colmare

curós /kuˈɾos/ adj masc
accurato

custodiar /kus.to.ðiˈa/ /kus.to.ðiˈaɾ/ /kus.tu.ðiˈa/ alg bal custodia custodiada custodiades custodiam custodiant custodiar custodiara custodiaran custodiarem custodiaren custodiares custodiareu custodiaria custodiarien custodiaries custodiarà custodiaràs custodiaré custodiaríem custodiaríeu custodiassen custodiasses custodiassin custodiassis custodiat custodiats custodiau custodiava custodiaven custodiaves custodie custodiem custodien custodies custodiessen custodiesses custodiessin custodiessis custodieu custodii custodio custodià custodiàrem custodiàreu custodiàs custodiàssem custodiàsseu custodiàssim custodiàssiu custodiàvem custodiàveu custodiés custodiéssem custodiésseu custodiéssim custodiéssiu custodií custodiï custodiïn custodiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
custodire

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
custodia
Acció i efecte de custodiar.
Peça de metall preciós en què s’exposa l'hòstia després de consagrada.

cutani /kuˈta.ni/ adj masc
cutaneo

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
cabala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.
congetture
(en plural) Conjectures amb propòsits endevinatoris.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
calcolo

càlid adj masc
caldo

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
camera fotocamera
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
cancro
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.
(botànica) Lesió necròtica generalment profunda que es desenvolupa en tiges, branques o branquillons i està orientada longitudinalment.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
candido

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ adv
candidamente

cànem /ˈka.nem/ n masc
canapa

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
canone

càntera /ˈkan.te.ɾa/ /ˈkan.tə.ɾə/ n fem
tanuta

càntir /ˈkan.ti/ /ˈkan.tiɾ/ n masc
giara

càpsula articular n fem
capsula articolare

càpsula glomerular n fem
capsula di Bowman

càrdies /ˈkar.di.əs/ /ˈkaɾ.ði.es/ n masc
cardia

càrdigan /ˈkar.di.ɣən/ /ˈkaɾ.ði.ɣan/ n masc
cardigan

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
carica
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.
carico
En la construcció, pes que recau sobre un element.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
carica
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
cartello

càrter /ˈkar.tər/ /ˈkaɾ.teɾ/ n masc
carter

càstig /ˈkas.tik/ n masc
castigo punizione
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ adj masc
cataro
Relatiu al catarisme o als seus seguidors.

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ n masc
cataro
Seguidor del catarisme.

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
catodo

càusticament /ˌkaws.ti.kaˈmen/ /ˌkaws.ti.kaˈment/ /ˌkaws.ti.kəˈmen/ /ˌkaws.ti.kəˈment/ adv
causticamente

càvea /ˈka.ve.a/ /ˈka.ve.ə/ /ˈka.βe.a/ /ˈka.βe.ə/ n fem
cavea

càvec /ˈka.vek/ /ˈka.vək/ /ˈka.βek/ /ˈka.βək/ n masc
zappone
Eina per a cavar amb una fulla estreta, més eixamplada en l’ull.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
celtico
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
celtico
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
cellula

cèntric /ˈsɛn.tɾik/ adj masc
centrico

cèrvia /ˈsɛr.bi.ə/ /ˈsɛr.βi.a/ /ˈsɛɾ.vi.a/ /ˈsɛɾ.vi.ə/ n fem
ricciole

cèsar /ˈsɛ.zaɾ/ /ˈsɛ.zər/ n masc
cessare

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
cervo capriolo

cíclic /ˈsi.kɫik/ adj masc
ciclico

címbals /ˈsim.baɫs/ /ˈsim.bəɫs/ n masc
cembali

cíngol /ˈsiŋ.ɡoɫ/ /ˈsiŋ.ɡuɫ/ n masc
cingolo

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
cinicamente

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
cetra zither

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
coclea
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
cocktail

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
bottiglia Molotov

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
codice

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
ciottolo

còfia /ˈkɔ.fi.a/ /ˈkɔ.fi.ə/ n fem
cuffia

còlic adj masc
colico colica
Relatiu al còlon

còlic n masc
colica
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
colon

còlquic /ˈkɔɫ.kik/ n masc
colchico

còmic n masc
fumetto
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmicament /ˌkɔ.mi.kaˈmen/ /ˌkɔ.mi.kaˈment/ /ˌkɔ.mi.kəˈmen/ /ˌkɔ.mi.kəˈment/ adv
comicamente

còmit /ˈkɔ.mit/ n masc
comito

còmodament /ˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /ˌkɔ.mo.ðaˈment/ /ˌkɔ.mo.ðəˈment/ /ˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
comodamente

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
comodo
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.
agevole
Maniobra que resulta fàcil, senzilla, sense entrebancs.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
concavo

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
condilo

còngruament /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
congruamente

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ n neut
coniuge

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
console

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
copia
Acció o efecte de copiar.

còpula /ˈkɔ.pu.ɫa/ /ˈkɔ.pu.ɫə/ n fem
copula

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
cornea

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
cornovagliese

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
correre
Caminar amb velocitat.
Es diu dels fluids i líquids, com l'aire, l'aigua, la sang, etc. quan es mouen progressivament d'una part a una altra.
Passar, seguir, tenir curs les coses, com per exemple, córrer el temps, el son, etc.
Partir amb promptitud a posar en execució alguna cosa.
corso
Passar algun negoci per on li correspon.
En relació a les monedes, passar o ser admesa.
risorsa
Recórrer, acudir al valiment o ajuda d'algú.
acórrer
dirsi
Dir-se, donar-se per notícia alguna cosa.
seguitare
Perseguir, empaitar.

córrer canyes v
giostrare

cúbit /ˈku.βit/ n masc
ulna

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
cumulo

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
cupola

d'acord Interjection
d'accordo
Expressió de conformitat, de consentiment.

d'amagat adv
di nascosto

d'avui endavant adv
d'ora in poi

d'entreguerres /ˌden.tɾeˈɣɛ.res/ /ˌden.tɾəˈɣɛ.rəs/ adj
interbellico

d'incògnit adv
in incognito

dalai-lama /daˌɫajˈɫa.ma/ /dəˌɫajˈɫa.mə/ n masc
dalai-lama

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
falce
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallador n masc
falcistore

dallaire n neut
falcistore

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ alg ant bal cent dall dalla dallada dallades dallaia dallaien dallaies dallam dallant dallar dallara dallaran dallarem dallaren dallares dallareu dallaria dallarien dallaries dallariva dallariven dallarives dallarà dallaràs dallaré dallaríem dallaríeu dallarívem dallaríveu dallassen dallasses dallassin dallassis dallat dallats dallau dallava dallaven dallaves dallavi dallavo dalle dalleguem dalleguessa dalleguessen dalleguesses dallegueu dallegués dalleguéssom dalleguéssou dallem dallen dalles dallessa dallessen dallesses dallessi dallessin dallessis dalleu dalli dallin dallis dallo dallos dalls dallà dallàiem dallàieu dallàrem dallàreu dallàs dallàssem dallàsseu dallàssim dallàssiu dallàvem dallàvets dallàveu dallàvom dallés dalléssem dallésseu dalléssim dalléssiu dallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
falciare

dalmàtica /daɫˈma.ti.ka/ /dəɫˈma.ti.kə/ n fem
dalmatica

dama /ˈda.ma/ /ˈda.mə/ n fem
donna

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
dama

damnar /damˈna/ /damˈnaɾ/ /dəmˈna/ alg ant bal cent damn damna damnada damnades damnaia damnaien damnaies damnam damnant damnar damnara damnaran damnarem damnaren damnares damnareu damnaria damnarien damnaries damnariva damnariven damnarives damnarà damnaràs damnaré damnaríem damnaríeu damnarívem damnaríveu damnassen damnasses damnassin damnassis damnat damnats damnau damnava damnaven damnaves damnavi damnavo damne damneguem damneguessa damneguessen damneguesses damnegueu damnegués damneguéssom damneguéssou damnem damnen damnes damnessa damnessen damnesses damnessi damnessin damnessis damneu damni damnin damnis damno damnos damns damnà damnàiem damnàieu damnàrem damnàreu damnàs damnàssem damnàsseu damnàssim damnàssiu damnàvem damnàvets damnàveu damnàvom damnés damnéssem damnésseu damnéssim damnéssiu damní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dannare

damnificar /dam.ni.fiˈka/ /dam.ni.fiˈkaɾ/ /dəm.ni.fiˈka/ alg ant bal cent damnific damnifica damnificada damnificades damnificaia damnificaien damnificaies damnificam damnificant damnificar damnificara damnificaran damnificarem damnificaren damnificares damnificareu damnificaria damnificarien damnificaries damnificariva damnificariven damnificarives damnificarà damnificaràs damnificaré damnificaríem damnificaríeu damnificarívem damnificaríveu damnificassen damnificasses damnificassin damnificassis damnificat damnificats damnificau damnificava damnificaven damnificaves damnificavi damnificavo damnifico damnificos damnificà damnificàiem damnificàieu damnificàrem damnificàreu damnificàs damnificàssem damnificàsseu damnificàssim damnificàssiu damnificàvem damnificàvets damnificàveu damnificàvom damnifique damnifiqueguem damnifiqueguessa damnifiqueguessen damnifiqueguesses damnifiquegueu damnifiquegués damnifiqueguéssom damnifiqueguéssou damnifiquem damnifiquen damnifiques damnifiquessa damnifiquessen damnifiquesses damnifiquessi damnifiquessin damnifiquessis damnifiqueu damnifiqui damnifiquin damnifiquis damnifiqués damnifiquéssem damnifiquésseu damnifiquéssim damnifiquéssiu damnifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
danneggiare

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
danza

dany /ˈdaɲ/ n masc
danno

danyosament /daˌɲo.zaˈmen/ /daˌɲo.zaˈment/ /dəˌɲo.zəˈmen/ /dəˌɲo.zəˈment/ adv
dannosamente

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
danese
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dar /ˈda/ /ˈdaɾ/ - bal cent da dada dades dam dan dant dar dara daran darem daren dares dareu daria darien daries darà daràs daré daríem daríeu das dassen dasses dassin dassis dat dats dau dava daven daves dem des dessen desses dessin dessis deu di do dàrem dàreu dàssem dàsseu dàssim dàssiu dàvem dàveu déssem désseu déssim déssiu eiv nota 1 sept v.cent val v
dare

dard /ˈdart/ n masc
dardo
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtio

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
ultimo
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
dietro

data /ˈda.ta/ n fem
dataa data

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
dativo

dau n masc
dado
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
dorato
Del color de l’or.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) davall davalla davallada davallades davallam davallant davallar davallara davallaran davallarem davallaren davallares davallareu davallaria davallarien davallaries davallarà davallaràs davallaré davallaríem davallaríeu davallassen davallasses davallassin davallassis davallat davallats davallau davallava davallaven davallaves davalle davallem davallen davalles davallessen davallesses davallessin davallessis davalleu davalli davallin davallis davallo davallà davallàrem davallàreu davallàs davallàssem davallàsseu davallàssim davallàssiu davallàvem davallàveu davallés davalléssem davallésseu davalléssim davalléssiu davallí occ sept val v
scendere

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
davanti
En una situació o posició davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
grembiule

davanter /da.vanˈteɾ/ /da.βanˈte/ /da.βanˈteɾ/ /də.vənˈte/ /də.βənˈte/ n masc
avanti
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors que formen la línia davantera.

davanter centre n masc
centravanti

de /de/ /ˈde/ n fem
di
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de /de/ /ˈde/ preposition
di
Preposició per a denotar el cas genitiu (possessió o relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (part d'una massa o contingut).
Preposició per a denotar el cas genitiu (nombre d'objectes).
Preposició per a denotar el cas ablatiu (circumstancial).
Preposició per a regir infinitius en el sentit del gerundi llatí.
Preposició per a determinar el temps.
da
Preposició per a denotar el cas genitiu (composició o matèria).
Preposició per a denotar el cas genitiu (origen). Sovint adquireix la forma des o des de.
Preposició d'acusatiu que depèn d'una altra preposició.
Com, usat com a conjunció comparativa.
per
Per, per denotar causalitat.
di laonde
Preposició per a denotar il·lació o inferència.

de debò adv
davvero

de franc adv
gratis

de joguina adj
dapocco

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
rapidamente

de res Interjection
prego

de revés adj
alla rovescia
(esports de raqueta, pilota basca) Dit del cop o del servei executat des del costat oposat al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
(hoquei) Dit del cop executat des del costat oposat al braç dominant amb la cara contrària de la pala.

de sobte adv
all'improvviso

de taló adj
di tacco

debades /deˈba.ðes/ /deˈba.ɾas/ /dəˈba.ðəs/ /dəˈβa.ðəs/ adv
invano

debanar /de.baˈnaɾ/ /de.βaˈna/ /də.βəˈna/ alg ant bal cent deban debana debanada debanades debanaia debanaien debanaies debanam debanant debanar debanara debanaran debanarem debanaren debanares debanareu debanaria debanarien debanaries debanariva debanariven debanarives debanarà debanaràs debanaré debanaríem debanaríeu debanarívem debanaríveu debanassen debanasses debanassin debanassis debanat debanats debanau debanava debanaven debanaves debanavi debanavo debane debaneguem debaneguessa debaneguessen debaneguesses debanegueu debanegués debaneguéssom debaneguéssou debanem debanen debanes debanessa debanessen debanesses debanessi debanessin debanessis debaneu debani debanin debanis debano debanos debans debanà debanàiem debanàieu debanàrem debanàreu debanàs debanàssem debanàsseu debanàssim debanàssiu debanàvem debanàvets debanàveu debanàvom debanés debanéssem debanésseu debanéssim debanéssiu debaní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dipanare

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
dibattito
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ bal debat debata debatem debaten debatent debatera debateren debateres debates debatessen debatesses debatessin debatessis debateu debati debatia debatien debaties debatin debatis debato debatran debatre debatrem debatreu debatria debatrien debatries debatrà debatràs debatré debatríem debatríeu debats debatuda debatudes debatut debatuts debaté debatérem debatéreu debatés debatéssem debatésseu debatéssim debatéssiu debatí debatíem debatíeu occ sept val v
dibattere discutere
Disputar amb raons sobre alguna cosa.
contendere dimenare
Combatre.
dimenare
Moure i remenar alguna cosa perquè es condensi o mescli, i perquè es liquidi o dissolgui.

debel·lar /de.beɫˈɫaɾ/ /de.βeɫˈɫa/ /de.βeˈɫa/ /də.bəɫˈɫa/ /də.βəɫˈɫa/ /də.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) debel debel·la debel·lada debel·lades debel·lam debel·lant debel·lar debel·lara debel·laran debel·larem debel·laren debel·lares debel·lareu debel·laria debel·larien debel·laries debel·larà debel·laràs debel·laré debel·laríem debel·laríeu debel·lassen debel·lasses debel·lassin debel·lassis debel·lat debel·lats debel·lau debel·lava debel·laven debel·laves debel·le debel·lem debel·len debel·les debel·lessen debel·lesses debel·lessin debel·lessis debel·leu debel·li debel·lin debel·lis debel·lo debel·là debel·làrem debel·làreu debel·làs debel·làssem debel·làsseu debel·làssim debel·làssiu debel·làvem debel·làveu debel·lés debel·léssem debel·lésseu debel·léssim debel·léssiu debel·lí occ sept val v
debellare

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) debut debuta debutada debutades debutam debutant debutar debutara debutaran debutarem debutaren debutares debutareu debutaria debutarien debutaries debutarà debutaràs debutaré debutaríem debutaríeu debutassen debutasses debutassin debutassis debutat debutats debutau debutava debutaven debutaves debute debutem debuten debutes debutessen debutesses debutessin debutessis debuteu debuti debutin debutis debuto debutà debutàrem debutàreu debutàs debutàssem debutàsseu debutàssim debutàssiu debutàvem debutàveu debutés debutéssem debutésseu debutéssim debutéssiu debutí occ sept val v
debuttare

decaedre /de.kaˈe.ðɾe/ /də.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
decaedro

decantar /de.kanˈta/ /de.kanˈtaɾ/ /də.kənˈta/ alg ant bal cent decant decanta decantada decantades decantaia decantaien decantaies decantam decantant decantar decantara decantaran decantarem decantaren decantares decantareu decantaria decantarien decantaries decantariva decantariven decantarives decantarà decantaràs decantaré decantaríem decantaríeu decantarívem decantaríveu decantassen decantasses decantassin decantassis decantat decantats decantau decantava decantaven decantaves decantavi decantavo decante decanteguem decanteguessa decanteguessen decanteguesses decantegueu decantegués decanteguéssom decanteguéssou decantem decanten decantes decantessa decantessen decantesses decantessi decantessin decantessis decanteu decanti decantin decantis decanto decantos decants decantà decantàiem decantàieu decantàrem decantàreu decantàs decantàssem decantàsseu decantàssim decantàssiu decantàvem decantàvets decantàveu decantàvom decantés decantéssem decantésseu decantéssim decantéssiu decantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
crema
Col·locar un recipient que conté líquid en posició perquè pugui vessar.
Col·locar en posició que trenqui la vertical.
Tenir una tendència; havent diverses opcions, decidir l'opinió per una d'elles.
Fer un gir, canviar de direcció.

decentment /deˌsemˈmen/ /deˌsemˈment/ /dəˌsemˈmen/ /dəˌsemˈment/ adv
decentemente

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
disappunto delusione

decididament /de.siˌði.ðaˈmen/ /de.siˌði.ðaˈment/ /də.siˌði.ðəˈmen/ /də.siˌði.ðəˈment/ adv
decisamente

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
decidere
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
decimale
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
decimale
Fracció d'un nombre enter.

decisivament /de.siˌzi.vaˈment/ /de.siˌzi.βaˈmen/ /də.siˌzi.vəˈmen/ /də.siˌzi.vəˈment/ /də.siˌzi.βəˈmen/ adv
decisivamente

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
decisione

declamatòriament /de.kɫa.maˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /de.kɫa.maˌtɔ.ɾi.aˈment/ /də.kɫə.məˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /də.kɫə.məˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
declamatoriamente

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
dichiarazione

declarant /de.kɫaˈɾan/ /de.kɫaˈɾant/ /də.kɫəˈɾan/ /də.kɫəˈɾant/ n neut
dichiarante

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) declar declara declarada declarades declaram declarant declarar declarara declararan declararem declararen declarares declarareu declararia declararien declararies declararà declararàs declararé declararíem declararíeu declarassen declarasses declarassin declarassis declarat declarats declarau declarava declaraven declaraves declare declarem declaren declares declaressen declaresses declaressin declaressis declareu declari declarin declaris declaro declarà declaràrem declaràreu declaràs declaràssem declaràsseu declaràssim declaràssiu declaràvem declaràveu declarés declaréssem declarésseu declaréssim declaréssiu declarí occ sept val v
dichiarare

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
declinazione

declinar /de.kɫiˈna/ /de.kɫiˈnaɾ/ /də.kɫiˈna/ alg ant bal cent declina declinada declinades declinaia declinaien declinaies declinam declinant declinar declinara declinaran declinarem declinaren declinares declinareu declinaria declinarien declinaries declinariva declinariven declinarives declinarà declinaràs declinaré declinaríem declinaríeu declinarívem declinaríveu declinassen declinasses declinassin declinassis declinat declinats declinau declinava declinaven declinaves declinavi declinavo decline declineguem declineguessa declineguessen declineguesses declinegueu declinegués declineguéssom declineguéssou declinem declinen declines declinessa declinessen declinesses declinessi declinessin declinessis declineu declini declinin declinis declino declinos declinà declinàiem declinàieu declinàrem declinàreu declinàs declinàssem declinàsseu declinàssim declinàssiu declinàvem declinàvets declinàveu declinàvom declinés declinéssem declinésseu declinéssim declinéssiu decliní declín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eclinare

decor /deˈkoɾ/ /dəˈkor/ n masc
decoro

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
decorazione

decorosament /de.koˌɾo.zaˈmen/ /de.koˌɾo.zaˈment/ /də.koˌɾo.zəˈment/ /də.kuˌɾo.zəˈmen/ adv
decorosamente

decrescendo /de.kɾeˈʃen.do/ /de.kɾeˈʃɛn.do/ n masc
decrescendo

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
decreto

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ alg ant bal cent decret decreta decretada decretades decretaia decretaien decretaies decretam decretant decretar decretara decretaran decretarem decretaren decretares decretareu decretaria decretarien decretaries decretariva decretariven decretarives decretarà decretaràs decretaré decretaríem decretaríeu decretarívem decretaríveu decretassen decretasses decretassin decretassis decretat decretats decretau decretava decretaven decretaves decretavi decretavo decrete decreteguem decreteguessa decreteguessen decreteguesses decretegueu decretegués decreteguéssom decreteguéssou decretem decreten decretes decretessa decretessen decretesses decretessi decretessin decretessis decreteu decreti decretin decretis decreto decretos decrets decretà decretàiem decretàieu decretàrem decretàreu decretàs decretàssem decretàsseu decretàssim decretàssiu decretàvem decretàvets decretàveu decretàvom decretés decretéssem decretésseu decretéssim decretéssiu decretí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decretare

decréixer /deˈkɾe.ʃe/ /deˈkɾej.ʃe/ /deˈkɾej.ʃeɾ/ /dəˈkɾe.ʃə/ alg bal decreix decreixem decreixen decreixent decreixeran decreixerem decreixeren decreixeres decreixereu decreixeria decreixerien decreixeries decreixerà decreixeràs decreixeré decreixeríem decreixeríeu decreixes decreixessin decreixessis decreixeu decreixi decreixia decreixien decreixies decreixin decreixis decreixo decreixé decreixérem decreixéreu decreixés decreixéssim decreixéssiu decreixí decreixíem decreixíeu decresc decresca decrescuda decrescudes decrescut decrescuts decresquem decresquen decresquera decresqueren decresqueres decresques decresquessen decresquesses decresquessin decresquessis decresqueu decresqui decresquin decresquis decresqué decresquérem decresquéreu decresqués decresquéssem decresquésseu decresquéssim decresquéssiu decresquí decréixer occ sept val v
decrementare

decuplicar /de.ku.pɫiˈka/ /de.ku.pɫiˈkaɾ/ /də.ku.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) decuplic decuplica decuplicada decuplicades decuplicam decuplicant decuplicar decuplicara decuplicaran decuplicarem decuplicaren decuplicares decuplicareu decuplicaria decuplicarien decuplicaries decuplicarà decuplicaràs decuplicaré decuplicaríem decuplicaríeu decuplicassen decuplicasses decuplicassin decuplicassis decuplicat decuplicats decuplicau decuplicava decuplicaven decuplicaves decuplico decuplicà decuplicàrem decuplicàreu decuplicàs decuplicàssem decuplicàsseu decuplicàssim decuplicàssiu decuplicàvem decuplicàveu decuplique decupliquem decupliquen decupliques decupliquessen decupliquesses decupliquessin decupliquessis decupliqueu decupliqui decupliquin decupliquis decupliqués decupliquéssem decupliquésseu decupliquéssim decupliquéssiu decupliquí occ sept val v
decuplicare

decurs /deˈkuɾs/ /dəˈkurs/ n masc
decorso

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
decenza

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
decimetro
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

decòrum /deˈkɔ.ɾum/ /dəˈkɔ.ɾum/ n masc
decoro

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
dedicare
Destinar al culte religiós o profà.
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
dedica dedicazione

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
deduzione

deductivament /de.ðukˌti.vaˈment/ /de.ðukˌti.βaˈmen/ /də.ðukˌti.vəˈmen/ /də.ðukˌti.vəˈment/ /də.ðukˌti.βəˈmen/ adv
deduttivamente

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ alg bal dedueix dedueixen dedueixes dedueixi dedueixin dedueixis dedueixo dedueixs deduesc deduesca deduesquen deduesques deduesqui deduesquin deduesquis deduint deduir deduiran deduirem deduireu deduiria deduirien deduiries deduirà deduiràs deduiré deduiríem deduiríeu deduí deduíem deduíeu deduírem deduíreu deduís deduíssem deduísseu deduíssim deduíssiu deduïa deduïda deduïdes deduïen deduïes deduïguem deduïgueu deduïm deduïra deduïren deduïres deduïsc deduïsca deduïsquen deduïsques deduïssen deduïsses deduïssin deduïssis deduït deduïts deduïu deduïx deduïxen deduïxes deduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dedurre

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
dea

defallir /de.faˈʎi/ /de.faˈʎiɾ/ /də.fəˈʎi/ alg ant bal centr defalleix defalleixa defalleixen defalleixes defalleixi defalleixin defalleixis defalleixo defalleixs defallesc defallesca defallesquen defallesques defallesqui defallesquin defallesquis defallia defallida defallides defallien defallies defalliguem defalliguera defalligueren defalligueres defalliguessen defalliguesses defalliguessin defalliguessis defalligueu defalligueva defalligueven defalligueves defalligué defalliguérem defalliguéreu defalligués defalliguéssem defalliguésseu defalliguéssim defalliguéssiu defalliguévem defalliguéveu defallim defallint defallir defallira defalliran defallirem defalliren defallires defallireu defalliria defallirien defalliries defalliriva defalliriven defallirives defallirà defalliràs defalliré defalliríem defalliríeu defallirívem defalliríveu defallisc defallisca defallisco defalliscos defallisquem defallisquen defallisques defallisqueu defallissa defallissen defallisses defallissi defallissin defallissis defallist defallit defallits defalliu defalliva defalliven defallives defallix defallixa defallixen defallixes defallixi defallixin defallixis defallixo defallixos defallí defallíem defallíets defallíeu defallírem defallíreu defallís defallíscon defallíssem defallísseu defallíssim defallíssiu defallíssom defallíssou defallívem defallíveu defallíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vacillare
Perdre la força física o moral.
mancare
Deixar d'exercir una acció.

defecte /deˈfɛk.te/ /dəˈfek.tə/ /dəˈfɛk.tə/ n masc
difetto

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
difettivo

defectuosament /de.fek.tuˌo.zaˈmen/ /de.fek.tuˌo.zaˈment/ /də.fək.tuˌo.zəˈmen/ /də.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
difettosamente

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defenestr defenestra defenestrada defenestrades defenestram defenestrant defenestrar defenestrara defenestraran defenestrarem defenestraren defenestrares defenestrareu defenestraria defenestrarien defenestraries defenestrarà defenestraràs defenestraré defenestraríem defenestraríeu defenestrassen defenestrasses defenestrassin defenestrassis defenestrat defenestrats defenestrau defenestrava defenestraven defenestraves defenestre defenestrem defenestren defenestres defenestressen defenestresses defenestressin defenestressis defenestreu defenestri defenestrin defenestris defenestro defenestrà defenestràrem defenestràreu defenestràs defenestràssem defenestràsseu defenestràssim defenestràssiu defenestràvem defenestràveu defenestrés defenestréssem defenestrésseu defenestréssim defenestréssiu defenestrí occ sept val v
defenestrare

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
difesa

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
difendere
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.
Argumentar a favor d'una idea.

defensiu /de.fenˈsiw/ /də.fənˈsiw/ adj masc
difensivo

defensivament /de.fenˌsi.vaˈment/ /de.fenˌsi.βaˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈment/ /də.fənˌsi.βəˈmen/ adv
difensivamente

deferentment /de.feˌɾemˈmen/ /de.feˌɾemˈment/ /də.fəˌɾemˈmen/ /də.fəˌɾemˈment/ adv
deferente

deferir /de.feˈɾi/ /de.feˈɾiɾ/ /də.fəˈɾi/ alg ant bal centr defereix defereixa defereixen defereixes defereixi defereixin defereixis defereixo defereixs deferesc deferesca deferesquen deferesques deferesqui deferesquin deferesquis deferia deferida deferides deferien deferies deferiguem deferiguera deferigueren deferigueres deferiguessen deferiguesses deferiguessin deferiguessis deferigueu deferigueva deferigueven deferigueves deferigué deferiguérem deferiguéreu deferigués deferiguéssem deferiguésseu deferiguéssim deferiguéssiu deferiguévem deferiguéveu deferim deferint deferir deferira deferiran deferirem deferiren deferires deferireu deferiria deferirien deferiries defeririva defeririven deferirives deferirà deferiràs deferiré deferiríem deferiríeu deferirívem deferiríveu deferisc deferisca deferisco deferiscos deferisquem deferisquen deferisques deferisqueu deferissa deferissen deferisses deferissi deferissin deferissis deferist deferit deferits deferiu deferiva deferiven deferives deferix deferixa deferixen deferixes deferixi deferixin deferixis deferixo deferixos deferí deferíem deferíets deferíeu deferírem deferíreu deferís deferíscon deferíssem deferísseu deferíssim deferíssiu deferíssom deferíssou deferívem deferíveu deferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deferire

deficientment /de.fi.siˌemˈmen/ /de.fi.siˌemˈment/ /də.fi.siˌemˈmen/ /də.fi.siˌemˈment/ adv
deficiente

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ bal defineix defineixen defineixes defineixi defineixin defineixis defineixo definesc definesqui definesquin definesquis definia definida definides definien definies definiguem definigueu definim definint definir definira definiran definirem definiren definires definireu definiria definirien definiries definirà definiràs definiré definiríem definiríeu definisc definisca definisquen definisques definissen definisses definissin definissis definit definits definiu definix definixen definixes definixo definí definíem definíeu definírem definíreu definís definíssem definísseu definíssim definíssiu n-occ occ sept val v
definire

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
definito

definitivament /de.fi.niˌti.vaˈment/ /de.fi.niˌti.βaˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈment/ /də.fi.niˌti.βəˈmen/ adv
definitivamente

deflagració /de.fɫa.ɣɾa.siˈo/ /də.fɫə.ɣɾə.siˈo/ n fem
deflagrazione

deflectir /de.flekˈti/ /de.flekˈtiɾ/ /də.fləkˈti/ alg ant bal centr deflecteix deflecteixa deflecteixen deflecteixes deflecteixi deflecteixin deflecteixis deflecteixo deflecteixs deflectesc deflectesca deflectesquen deflectesques deflectesqui deflectesquin deflectesquis deflectia deflectida deflectides deflectien deflecties deflectiguem deflectiguera deflectigueren deflectigueres deflectiguessen deflectiguesses deflectiguessin deflectiguessis deflectigueu deflectigueva deflectigueven deflectigueves deflectigué deflectiguérem deflectiguéreu deflectigués deflectiguéssem deflectiguésseu deflectiguéssim deflectiguéssiu deflectiguévem deflectiguéveu deflectim deflectint deflectir deflectira deflectiran deflectirem deflectiren deflectires deflectireu deflectiria deflectirien deflectiries deflectiriva deflectiriven deflectirives deflectirà deflectiràs deflectiré deflectiríem deflectiríeu deflectirívem deflectiríveu deflectisc deflectisca deflectisco deflectiscos deflectisquem deflectisquen deflectisques deflectisqueu deflectissa deflectissen deflectisses deflectissi deflectissin deflectissis deflectist deflectit deflectits deflectiu deflectiva deflectiven deflectives deflectix deflectixa deflectixen deflectixes deflectixi deflectixin deflectixis deflectixo deflectixos deflectí deflectíem deflectíets deflectíeu deflectírem deflectíreu deflectís deflectíscon deflectíssem deflectísseu deflectíssim deflectíssiu deflectíssom deflectíssou deflectívem deflectíveu deflectíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
defflettare

defora /deˈfɔ.ɾa/ /dəˈfɔ.ɾə/ adv
fuori

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ alg ant bal cent deform deforma deformada deformades deformaia deformaien deformaies deformam deformant deformar deformara deformaran deformarem deformaren deformares deformareu deformaria deformarien deformaries deformariva deformariven deformarives deformarà deformaràs deformaré deformaríem deformaríeu deformarívem deformaríveu deformassen deformasses deformassin deformassis deformat deformats deformau deformava deformaven deformaves deformavi deformavo deforme deformeguem deformeguessa deformeguessen deformeguesses deformegueu deformegués deformeguéssom deformeguéssou deformem deformen deformes deformessa deformessen deformesses deformessi deformessin deformessis deformeu deformi deformin deformis deformo deformos deforms deformà deformàiem deformàieu deformàrem deformàreu deformàs deformàssem deformàsseu deformàssim deformàssiu deformàvem deformàvets deformàveu deformàvom deformés deforméssem deformésseu deforméssim deforméssiu deformí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deformare

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
deforme

deformement /deˌfor.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈment/ /dəˌfor.məˈmen/ /dəˌfoɾ.məˈment/ adv
deformemente

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ alg ant bal centr degluteix degluteixa degluteixen degluteixes degluteixi degluteixin degluteixis degluteixo degluteixs deglutesc deglutesca deglutesquen deglutesques deglutesqui deglutesquin deglutesquis deglutia deglutida deglutides deglutien degluties deglutiguem deglutiguera deglutigueren deglutigueres deglutiguessen deglutiguesses deglutiguessin deglutiguessis deglutigueu deglutigueva deglutigueven deglutigueves deglutigué deglutiguérem deglutiguéreu deglutigués deglutiguéssem deglutiguésseu deglutiguéssim deglutiguéssiu deglutiguévem deglutiguéveu deglutim deglutint deglutir deglutira deglutiran deglutirem deglutiren deglutires deglutireu deglutiria deglutirien deglutiries deglutiriva deglutiriven deglutirives deglutirà deglutiràs deglutiré deglutiríem deglutiríeu deglutirívem deglutiríveu deglutisc deglutisca deglutisco deglutiscos deglutisquem deglutisquen deglutisques deglutisqueu deglutissa deglutissen deglutisses deglutissi deglutissin deglutissis deglutist deglutit deglutits deglutiu deglutiva deglutiven deglutives deglutix deglutixa deglutixen deglutixes deglutixi deglutixin deglutixis deglutixo deglutixos deglutí deglutíem deglutíets deglutíeu deglutírem deglutíreu deglutís deglutíscon deglutíssem deglutísseu deglutíssim deglutíssiu deglutíssom deglutíssou deglutívem deglutíveu deglutíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deglutire

degollar /de.ɣoˈʎa/ /de.ɣoˈʎaɾ/ /də.ɣoˈʎa/ /də.ɣuˈʎa/ alg ant bal cent degoll degolla degollada degollades degollaia degollaien degollaies degollam degollant degollar degollara degollaran degollarem degollaren degollares degollareu degollaria degollarien degollaries degollariva degollariven degollarives degollarà degollaràs degollaré degollaríem degollaríeu degollarívem degollaríveu degollassen degollasses degollassin degollassis degollat degollats degollau degollava degollaven degollaves degollavi degollavo degolle degolleguem degolleguessa degolleguessen degolleguesses degollegueu degollegués degolleguéssom degolleguéssou degollem degollen degolles degollessa degollessen degollesses degollessi degollessin degollessis degolleu degolli degollin degollis degollo degollos degolls degollà degollàiem degollàieu degollàrem degollàreu degollàs degollàssem degollàsseu degollàssim degollàssiu degollàvem degollàvets degollàveu degollàvom degollés degolléssem degollésseu degolléssim degolléssiu degollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decollare

degotar /de.ɣoˈta/ /de.ɣoˈtaɾ/ /də.ɣoˈta/ /də.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) degot degota degotada degotades degotam degotant degotar degotara degotaran degotarem degotaren degotares degotareu degotaria degotarien degotaries degotarà degotaràs degotaré degotaríem degotaríeu degotassen degotasses degotassin degotassis degotat degotats degotau degotava degotaven degotaves degote degotem degoten degotes degotessen degotesses degotessin degotessis degoteu degoti degotin degotis degoto degotà degotàrem degotàreu degotàs degotàssem degotàsseu degotàssim degotàssiu degotàvem degotàveu degotés degotéssem degotésseu degotéssim degotéssiu degotí occ sept val v
sgocciolare

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent degrad degrada degradada degradades degradaia degradaien degradaies degradam degradant degradar degradara degradaran degradarem degradaren degradares degradareu degradaria degradarien degradaries degradariva degradariven degradarives degradarà degradaràs degradaré degradaríem degradaríeu degradarívem degradaríveu degradassen degradasses degradassin degradassis degradat degradats degradau degradava degradaven degradaves degradavi degradavo degrade degradeguem degradeguessa degradeguessen degradeguesses degradegueu degradegués degradeguéssom degradeguéssou degradem degraden degrades degradessa degradessen degradesses degradessi degradessin degradessis degradeu degradi degradin degradis degrado degrados degrads degradà degradàiem degradàieu degradàrem degradàreu degradàs degradàssem degradàsseu degradàssim degradàssiu degradàvem degradàvets degradàveu degradàvom degradés degradéssem degradésseu degradéssim degradéssiu degradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
degradare

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
debitamente

degut /deˈɣut/ /dəˈɣut/ adj masc
dovuto

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
lasciare
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.
lasciarsi andare
(pronominal) Abandonar-se en l’endreçament personal.

deixondir /de.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdiɾ/ /də.ʃonˈdi/ /də.ʃunˈdi/ bal deixondeix deixondeixen deixondeixes deixondeixi deixondeixin deixondeixis deixondeixo deixondesc deixondesqui deixondesquin deixondesquis deixondia deixondida deixondides deixondien deixondies deixondiguem deixondigueu deixondim deixondint deixondir deixondira deixondiran deixondirem deixondiren deixondires deixondireu deixondiria deixondirien deixondiries deixondirà deixondiràs deixondiré deixondiríem deixondiríeu deixondisc deixondisca deixondisquen deixondisques deixondissen deixondisses deixondissin deixondissis deixondit deixondits deixondiu deixondix deixondixen deixondixes deixondixo deixondí deixondíem deixondíeu deixondírem deixondíreu deixondís deixondíssem deixondísseu deixondíssim deixondíssiu n-occ occ sept val v
svegliare

deixuplina /de.ʃuˈpɫi.na/ /dej.ʃuˈpɫi.na/ /də.ʃuˈpɫi.nə/ n fem
disciplina

deixuplinar /de.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈnaɾ/ /də.ʃu.pɫiˈna/ alg ant bal cent deixuplina deixuplinada deixuplinades deixuplinaia deixuplinaien deixuplinaies deixuplinam deixuplinant deixuplinar deixuplinara deixuplinaran deixuplinarem deixuplinaren deixuplinares deixuplinareu deixuplinaria deixuplinarien deixuplinaries deixuplinariva deixuplinariven deixuplinarives deixuplinarà deixuplinaràs deixuplinaré deixuplinaríem deixuplinaríeu deixuplinarívem deixuplinaríveu deixuplinassen deixuplinasses deixuplinassin deixuplinassis deixuplinat deixuplinats deixuplinau deixuplinava deixuplinaven deixuplinaves deixuplinavi deixuplinavo deixupline deixuplineguem deixuplineguessa deixuplineguessen deixuplineguesses deixuplinegueu deixuplinegués deixuplineguéssom deixuplineguéssou deixuplinem deixuplinen deixuplines deixuplinessa deixuplinessen deixuplinesses deixuplinessi deixuplinessin deixuplinessis deixuplineu deixuplini deixuplinin deixuplinis deixuplino deixuplinos deixuplinà deixuplinàiem deixuplinàieu deixuplinàrem deixuplinàreu deixuplinàs deixuplinàssem deixuplinàsseu deixuplinàssim deixuplinàssiu deixuplinàvem deixuplinàvets deixuplinàveu deixuplinàvom deixuplinés deixuplinéssem deixuplinésseu deixuplinéssim deixuplinéssiu deixupliní deixuplín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disciplinare

dejorn /deˈd͡ʒoɾn/ /deˈʒorn/ /dəˈʒorn/ adv
presto

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
digiunare

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
digiuno

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
digiuno

delectablement /de.ɫekˌta.bɫeˈment/ /de.ɫekˌta.βɫeˈmen/ /de.ɫekˌtab.bɫeˈmen/ /də.ɫəkˌta.βɫəˈmen/ /də.ɫəkˌtab.bɫəˈmen/ /də.ɫəkˌtab.bɫəˈment/ adv
dilettevolmente

delectar /de.ɫekˈta/ /de.ɫekˈtaɾ/ /də.ɫəkˈta/ alg ant bal cent delect delecta delectada delectades delectaia delectaien delectaies delectam delectant delectar delectara delectaran delectarem delectaren delectares delectareu delectaria delectarien delectaries delectariva delectariven delectarives delectarà delectaràs delectaré delectaríem delectaríeu delectarívem delectaríveu delectassen delectasses delectassin delectassis delectat delectats delectau delectava delectaven delectaves delectavi delectavo delecte delecteguem delecteguessa delecteguessen delecteguesses delectegueu delectegués delecteguéssom delecteguéssou delectem delecten delectes delectessa delectessen delectesses delectessi delectessin delectessis delecteu delecti delectin delectis delecto delectos delects delectà delectàiem delectàieu delectàrem delectàreu delectàs delectàssem delectàsseu delectàssim delectàssiu delectàvem delectàvets delectàveu delectàvom delectés delectéssem delectésseu delectéssim delectéssiu delectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dilettare

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deleg delega delegada delegades delegam delegant delegar delegara delegaran delegarem delegaren delegares delegareu delegaria delegarien delegaries delegarà delegaràs delegaré delegaríem delegaríeu delegassen delegasses delegassin delegassis delegat delegats delegau delegava delegaven delegaves delego delegue deleguem deleguen delegues deleguessen deleguesses deleguessin deleguessis delegueu delegui deleguin deleguis delegués deleguéssem deleguésseu deleguéssim deleguéssiu deleguí delegà delegàrem delegàreu delegàs delegàssem delegàsseu delegàssim delegàssiu delegàvem delegàveu occ sept val v
delegare

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
deliberatamente

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deliber delibera deliberada deliberades deliberam deliberant deliberar deliberara deliberaran deliberarem deliberaren deliberares deliberareu deliberaria deliberarien deliberaries deliberarà deliberaràs deliberaré deliberaríem deliberaríeu deliberassen deliberasses deliberassin deliberassis deliberat deliberats deliberau deliberava deliberaven deliberaves delibere deliberem deliberen deliberes deliberessen deliberesses deliberessin deliberessis delibereu deliberi deliberin deliberis delibero deliberà deliberàrem deliberàreu deliberàs deliberàssem deliberàsseu deliberàssim deliberàssiu deliberàvem deliberàveu deliberés deliberéssem deliberésseu deliberéssim deliberéssiu deliberí occ sept val v
deliberare

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
deliberato

delicadament /de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /de.ɫiˌka.ðaˈment/ /də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
delicatamente

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
delicato

deliciosament /de.ɫi.siˌo.zaˈmen/ /de.ɫi.siˌo.zaˈment/ /də.ɫi.siˌo.zəˈmen/ /də.ɫi.siˌo.zəˈment/ adv
deliziosamente

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
delitto

delimitar /de.li.miˈta/ /de.li.miˈtaɾ/ /də.li.miˈta/ alg ant bal cent delimit delimita delimitada delimitades delimitaia delimitaien delimitaies delimitam delimitant delimitar delimitara delimitaran delimitarem delimitaren delimitares delimitareu delimitaria delimitarien delimitaries delimitariva delimitariven delimitarives delimitarà delimitaràs delimitaré delimitaríem delimitaríeu delimitarívem delimitaríveu delimitassen delimitasses delimitassin delimitassis delimitat delimitats delimitau delimitava delimitaven delimitaves delimitavi delimitavo delimite delimiteguem delimiteguessa delimiteguessen delimiteguesses delimitegueu delimitegués delimiteguéssom delimiteguéssou delimitem delimiten delimites delimitessa delimitessen delimitesses delimitessi delimitessin delimitessis delimiteu delimiti delimitin delimitis delimito delimitos delimits delimità delimitàiem delimitàieu delimitàrem delimitàreu delimitàs delimitàssem delimitàsseu delimitàssim delimitàssiu delimitàvem delimitàvets delimitàveu delimitàvom delimités delimitéssem delimitésseu delimitéssim delimitéssiu delimití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delimitare

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ alg bal delinea delineada delineades delineam delineant delinear delineara delinearan delinearem delinearen delineares delineareu delinearia delinearien delinearies delinearà delinearàs delinearé delinearíem delinearíeu delineassen delineasses delineassin delineassis delineat delineats delineau delineava delineaven delineaves delinee delineem delineen delinees delineessen delineesses delineessin delineessis delineeu delinei delineo delineà delineàrem delineàreu delineàs delineàssem delineàsseu delineàssim delineàssiu delineàvem delineàveu delineés delineéssem delineésseu delineéssim delineéssiu delineí delineï delineïn delineïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
delineare

delinquir /de.ɫiŋˈki/ /de.ɫiŋˈkiɾ/ /də.ɫiŋˈki/ alg ant bal centr delinqueix delinqueixa delinqueixen delinqueixes delinqueixi delinqueixin delinqueixis delinqueixo delinqueixs delinquesc delinquesca delinquesquen delinquesques delinquesqui delinquesquin delinquesquis delinquia delinquida delinquides delinquien delinquies delinquiguem delinquiguera delinquigueren delinquigueres delinquiguessen delinquiguesses delinquiguessin delinquiguessis delinquigueu delinquigueva delinquigueven delinquigueves delinquigué delinquiguérem delinquiguéreu delinquigués delinquiguéssem delinquiguésseu delinquiguéssim delinquiguéssiu delinquiguévem delinquiguéveu delinquim delinquint delinquir delinquira delinquiran delinquirem delinquiren delinquires delinquireu delinquiria delinquirien delinquiries delinquiriva delinquiriven delinquirives delinquirà delinquiràs delinquiré delinquiríem delinquiríeu delinquirívem delinquiríveu delinquisc delinquisca delinquisco delinquiscos delinquisquem delinquisquen delinquisques delinquisqueu delinquissa delinquissen delinquisses delinquissi delinquissin delinquissis delinquist delinquit delinquits delinquiu delinquiva delinquiven delinquives delinquix delinquixa delinquixen delinquixes delinquixi delinquixin delinquixis delinquixo delinquixos delinquí delinquíem delinquíets delinquíeu delinquírem delinquíreu delinquís delinquíscon delinquíssem delinquísseu delinquíssim delinquíssiu delinquíssom delinquíssou delinquívem delinquíveu delinquíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delinquere

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
delinquente

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
delinquenza

delir /deˈɫi/ /deˈɫiɾ/ /dəˈɫi/ alg ant bal centr deleix deleixa deleixen deleixes deleixi deleixin deleixis deleixo deleixs delesc delesca delesquen delesques delesqui delesquin delesquis delia delida delides delien delies deliguem deliguera deligueren deligueres deliguessen deliguesses deliguessin deliguessis deligueu deligueva deligueven deligueves deligué deliguérem deliguéreu deligués deliguéssem deliguésseu deliguéssim deliguéssiu deliguévem deliguéveu delim delint delir delira deliran delirem deliren delires delireu deliria delirien deliries deliriva deliriven delirives delirà deliràs deliré deliríem deliríeu delirívem deliríveu delisc delisca delisco deliscos delisquem delisquen delisques delisqueu delissa delissen delisses delissi delissin delissis delist delit delits deliu deliva deliven delives delix delixa delixen delixes delixi delixin delixis delixo delixos delí delíem delíets delíeu delírem delíreu delís delíscon delíssem delísseu delíssim delíssiu delíssom delíssou delívem delíveu delíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
anelare

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ alg ant bal cent delir delira delirada delirades deliraia deliraien deliraies deliram delirant delirar delirara deliraran delirarem deliraren delirares delirareu deliraria delirarien deliraries delirariva delirariven delirarives delirarà deliraràs deliraré deliraríem deliraríeu delirarívem deliraríveu delirassen delirasses delirassin delirassis delirat delirats delirau delirava deliraven deliraves deliravi deliravo delire delireguem delireguessa delireguessen delireguesses deliregueu deliregués delireguéssom delireguéssou delirem deliren delires deliressa deliressen deliresses deliressi deliressin deliressis delireu deliri delirin deliris deliro deliros delirs delirà deliràiem deliràieu deliràrem deliràreu deliràs deliràssem deliràsseu deliràssim deliràssiu deliràvem deliràvets deliràveu deliràvom delirés deliréssem delirésseu deliréssim deliréssiu delirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delirare

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delirio

delit /ðeˈɫit/ /ðəˈɫit/ n masc
gioia

delitar /de.ɫiˈta/ /de.ɫiˈtaɾ/ /də.ɫiˈta/ alg ant bal cent delit delita delitada delitades delitaia delitaien delitaies delitam delitant delitar delitara delitaran delitarem delitaren delitares delitareu delitaria delitarien delitaries delitariva delitariven delitarives delitarà delitaràs delitaré delitaríem delitaríeu delitarívem delitaríveu delitassen delitasses delitassin delitassis delitat delitats delitau delitava delitaven delitaves delitavi delitavo delite deliteguem deliteguessa deliteguessen deliteguesses delitegueu delitegués deliteguéssom deliteguéssou delitem deliten delites delitessa delitessen delitesses delitessi delitessin delitessis deliteu deliti delitin delitis delito delitos delits delità delitàiem delitàieu delitàrem delitàreu delitàs delitàssem delitàsseu delitàssim delitàssiu delitàvem delitàvets delitàveu delitàvom delités delitéssem delitésseu delitéssim delitéssiu delití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
godere

delitosament /de.ɫiˌto.zaˈmen/ /de.ɫiˌto.zaˈment/ /də.ɫiˌto.zəˈmen/ /də.ɫiˌto.zəˈment/ adv
dilettosamente

dellà /deˈʎa/ /dəˈʎa/ adv
di là

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ alg ant bal cent delm delma delmada delmades delmaia delmaien delmaies delmam delmant delmar delmara delmaran delmarem delmaren delmares delmareu delmaria delmarien delmaries delmariva delmariven delmarives delmarà delmaràs delmaré delmaríem delmaríeu delmarívem delmaríveu delmassen delmasses delmassin delmassis delmat delmats delmau delmava delmaven delmaves delmavi delmavo delme delmeguem delmeguessa delmeguessen delmeguesses delmegueu delmegués delmeguéssom delmeguéssou delmem delmen delmes delmessa delmessen delmesses delmessi delmessin delmessis delmeu delmi delmin delmis delmo delmos delms delmà delmàiem delmàieu delmàrem delmàreu delmàs delmàssem delmàsseu delmàssim delmàssiu delmàvem delmàvets delmàveu delmàvom delmés delméssem delmésseu delméssim delméssiu delmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decimare

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

deltoïdal /deɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.tu.iˈðaɫ/ adj
deltoideo

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
delicatezza delizia
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

demacrar /de.maˈkɾa/ /de.maˈkɾaɾ/ /də.məˈkɾa/ alg ant bal cent demacr demacra demacrada demacrades demacraia demacraien demacraies demacram demacrant demacrar demacrara demacraran demacrarem demacraren demacrares demacrareu demacraria demacrarien demacraries demacrariva demacrariven demacrarives demacrarà demacraràs demacraré demacraríem demacraríeu demacrarívem demacraríveu demacrassen demacrasses demacrassin demacrassis demacrat demacrats demacrau demacrava demacraven demacraves demacravi demacravo demacre demacreguem demacreguessa demacreguessen demacreguesses demacregueu demacregués demacreguéssom demacreguéssou demacrem demacren demacres demacressa demacressen demacresses demacressi demacressin demacressis demacreu demacri demacrin demacris demacro demacros demacrs demacrà demacràiem demacràieu demacràrem demacràreu demacràs demacràssem demacràsseu demacràssim demacràssiu demacràvem demacràvets demacràveu demacràvom demacrés demacréssem demacrésseu demacréssim demacréssiu demacrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emaciare

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
demagogia

demagògicament /de.maˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /de.maˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /de.maˌɣɔ.ʒi.kaˈmen/ /də.məˌɣɔ.ʒi.kəˈmen/ /də.məˌɣɔ.ʒi.kəˈment/ adv
demagogicamente

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
domandare chiedere
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
domandare
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
chiamare
Avisar o trucar perquè surtin els de dins o l'atenguin.
chiedere
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.

demanar la lluna v
volere la luna chiedere la luna

demanar la mà v
chiedere la mano

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
demarcazione

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
demente

demesiadament /de.me.ziˌa.ðaˈmen/ /de.me.ziˌa.ðaˈment/ /də.mə.ziˌa.ðəˈmen/ /də.mə.ziˌa.ðəˈment/ adv
troppo

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurgo

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
democrazia
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
democratico

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
democraticamente

demodulació n fem
demodulazione

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
demolizione

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demonitz demonitza demonitzada demonitzades demonitzam demonitzant demonitzar demonitzara demonitzaran demonitzarem demonitzaren demonitzares demonitzareu demonitzaria demonitzarien demonitzaries demonitzarà demonitzaràs demonitzaré demonitzaríem demonitzaríeu demonitzassen demonitzasses demonitzassin demonitzassis demonitzat demonitzats demonitzau demonitzava demonitzaven demonitzaves demonitze demonitzem demonitzen demonitzes demonitzessen demonitzesses demonitzessin demonitzessis demonitzeu demonitzi demonitzin demonitzis demonitzo demonitzà demonitzàrem demonitzàreu demonitzàs demonitzàssem demonitzàsseu demonitzàssim demonitzàssiu demonitzàvem demonitzàveu demonitzés demonitzéssem demonitzésseu demonitzéssim demonitzéssiu demonitzí occ sept val v
demonizzare

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) demostr demostra demostrada demostrades demostram demostrant demostrar demostrara demostraran demostrarem demostraren demostrares demostrareu demostraria demostrarien demostraries demostrarà demostraràs demostraré demostraríem demostraríeu demostrassen demostrasses demostrassin demostrassis demostrat demostrats demostrau demostrava demostraven demostraves demostre demostrem demostren demostres demostressen demostresses demostressin demostressis demostreu demostri demostrin demostris demostro demostrà demostràrem demostràreu demostràs demostràssem demostràsseu demostràssim demostràssiu demostràvem demostràveu demostrés demostréssem demostrésseu demostréssim demostréssiu demostrí occ sept val v
dimostrare
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
Donar proves, posar de manifest.

demostrativament /de.mos.tɾaˌti.vaˈment/ /de.mos.tɾaˌti.βaˈmen/ /də.mos.tɾəˌti.vəˈment/ /də.mus.tɾəˌti.vəˈmen/ /də.mus.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
dimostrativamente

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
in piedi

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
domani
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ n masc
domani
El temps venidor.

demà passat /deˈma adv
dopodomani

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
demenza

demés /deˈmes/ /dəˈmes/ adv
inoltre

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ n masc
denaro

denegar /de.neˈɣa/ /de.neˈɣaɾ/ /də.nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deneg denega denegada denegades denegam denegant denegar denegara denegaran denegarem denegaren denegares denegareu denegaria denegarien denegaries denegarà denegaràs denegaré denegaríem denegaríeu denegassen denegasses denegassin denegassis denegat denegats denegau denegava denegaven denegaves denego denegue deneguem deneguen denegues deneguessen deneguesses deneguessin deneguessis denegueu denegui deneguin deneguis denegués deneguéssem deneguésseu deneguéssim deneguéssiu deneguí denegà denegàrem denegàreu denegàs denegàssem denegàsseu denegàssim denegàssiu denegàvem denegàveu occ sept val v
denegare

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ alg ant bal cent denigr denigra denigrada denigrades denigraia denigraien denigraies denigram denigrant denigrar denigrara denigraran denigrarem denigraren denigrares denigrareu denigraria denigrarien denigraries denigrariva denigrariven denigrarives denigrarà denigraràs denigraré denigraríem denigraríeu denigrarívem denigraríveu denigrassen denigrasses denigrassin denigrassis denigrat denigrats denigrau denigrava denigraven denigraves denigravi denigravo denigre denigreguem denigreguessa denigreguessen denigreguesses denigregueu denigregués denigreguéssom denigreguéssou denigrem denigren denigres denigressa denigressen denigresses denigressi denigressin denigressis denigreu denigri denigrin denigris denigro denigros denigrs denigrà denigràiem denigràieu denigràrem denigràreu denigràs denigràssem denigràsseu denigràssim denigràssiu denigràvem denigràvets denigràveu denigràvom denigrés denigréssem denigrésseu denigréssim denigréssiu denigrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
denigrare

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ alg ant bal cent denomina denominada denominades denominaia denominaien denominaies denominam denominant denominar denominara denominaran denominarem denominaren denominares denominareu denominaria denominarien denominaries denominariva denominariven denominarives denominarà denominaràs denominaré denominaríem denominaríeu denominarívem denominaríveu denominassen denominasses denominassin denominassis denominat denominats denominau denominava denominaven denominaves denominavi denominavo denomine denomineguem denomineguessa denomineguessen denomineguesses denominegueu denominegués denomineguéssom denomineguéssou denominem denominen denomines denominessa denominessen denominesses denominessi denominessin denominessis denomineu denomini denominin denominis denomino denominos denominà denominàiem denominàieu denominàrem denominàreu denominàs denominàssem denominàsseu denominàssim denominàssiu denominàvem denominàvets denominàveu denominàvom denominés denominéssem denominésseu denominéssim denominéssiu denominí denomín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
denominare

denotar /de.noˈta/ /de.noˈtaɾ/ /də.noˈta/ /də.nuˈta/ alg ant bal cent denot denota denotada denotades denotaia denotaien denotaies denotam denotant denotar denotara denotaran denotarem denotaren denotares denotareu denotaria denotarien denotaries denotariva denotariven denotarives denotarà denotaràs denotaré denotaríem denotaríeu denotarívem denotaríveu denotassen denotasses denotassin denotassis denotat denotats denotau denotava denotaven denotaves denotavi denotavo denote denoteguem denoteguessa denoteguessen denoteguesses denotegueu denotegués denoteguéssom denoteguéssou denotem denoten denotes denotessa denotessen denotesses denotessi denotessin denotessis denoteu denoti denotin denotis denoto denotos denots denotà denotàiem denotàieu denotàrem denotàreu denotàs denotàssem denotàsseu denotàssim denotàssiu denotàvem denotàvets denotàveu denotàvom denotés denotéssem denotésseu denotéssim denotéssiu denotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
denotare

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
denso

densament /ˌden.saˈmen/ /ˌden.saˈment/ /ˌdɛn.səˈmen/ /ˌdɛn.səˈment/ adv
densamente

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
densità

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
dente
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
soffione dente di leone
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ alg bal denuncia denunciada denunciades denunciam denunciant denunciar denunciara denunciaran denunciarem denunciaren denunciares denunciareu denunciaria denunciarien denunciaries denunciarà denunciaràs denunciaré denunciaríem denunciaríeu denunciassen denunciasses denunciassin denunciassis denunciat denunciats denunciau denunciava denunciaven denunciaves denuncie denunciem denuncien denuncies denunciessen denunciesses denunciessin denunciessis denuncieu denuncii denuncio denuncià denunciàrem denunciàreu denunciàs denunciàssem denunciàsseu denunciàssim denunciàssiu denunciàvem denunciàveu denunciés denunciéssem denunciésseu denunciéssim denunciéssiu denuncií denunciï denunciïn denunciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
denunciare

depassar /de.paˈsa/ /de.paˈsaɾ/ /də.pəˈsa/ alg ant bal cent depassa depassada depassades depassaia depassaien depassaies depassam depassant depassar depassara depassaran depassarem depassaren depassares depassareu depassaria depassarien depassaries depassariva depassariven depassarives depassarà depassaràs depassaré depassaríem depassaríeu depassarívem depassaríveu depassassen depassasses depassassin depassassis depassat depassats depassau depassava depassaven depassaves depassavi depassavo depasse depasseguem depasseguessa depasseguessen depasseguesses depassegueu depassegués depasseguéssom depasseguéssou depassem depassen depasses depassessa depassessen depassesses depassessi depassessin depassessis depasseu depassi depassin depassis depasso depassos depassà depassàiem depassàieu depassàrem depassàreu depassàs depassàssem depassàsseu depassàssim depassàssiu depassàvem depassàvets depassàveu depassàvom depassés depasséssem depassésseu depasséssim depasséssiu depassí depàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sorpassare

depauperar /de.paw.peˈɾa/ /de.paw.peˈɾaɾ/ /də.pəw.pəˈɾa/ alg ant bal cent depauper depaupera depauperada depauperades depauperaia depauperaien depauperaies depauperam depauperant depauperar depauperara depauperaran depauperarem depauperaren depauperares depauperareu depauperaria depauperarien depauperaries depauperariva depauperariven depauperarives depauperarà depauperaràs depauperaré depauperaríem depauperaríeu depauperarívem depauperaríveu depauperassen depauperasses depauperassin depauperassis depauperat depauperats depauperau depauperava depauperaven depauperaves depauperavi depauperavo depaupere depaupereguem depaupereguessa depaupereguessen depaupereguesses depauperegueu depauperegués depaupereguéssom depaupereguéssou depauperem depauperen depauperes depauperessa depauperessen depauperesses depauperessi depauperessin depauperessis depaupereu depauperi depauperin depauperis depaupero depauperos depaupers depauperà depauperàiem depauperàieu depauperàrem depauperàreu depauperàs depauperàssem depauperàsseu depauperàssim depauperàssiu depauperàvem depauperàvets depauperàveu depauperàvom depauperés depauperéssem depauperésseu depauperéssim depauperéssiu depauperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depauperare

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
dipendente
Que depèn.

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
commesso
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

dependentment /de.penˌdemˈmen/ /de.penˌdemˈment/ /də.pənˌdemˈmen/ /də.pənˌdemˈment/ adv
dipendentemente

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
dipendere

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ alg ant bal cent depil depila depilada depilades depilaia depilaien depilaies depilam depilant depilar depilara depilaran depilarem depilaren depilares depilareu depilaria depilarien depilaries depilariva depilariven depilarives depilarà depilaràs depilaré depilaríem depilaríeu depilarívem depilaríveu depilassen depilasses depilassin depilassis depilat depilats depilau depilava depilaven depilaves depilavi depilavo depile depileguem depileguessa depileguessen depileguesses depilegueu depilegués depileguéssom depileguéssou depilem depilen depiles depilessa depilessen depilesses depilessi depilessin depilessis depileu depili depilin depilis depilo depilos depils depilà depilàiem depilàieu depilàrem depilàreu depilàs depilàssem depilàsseu depilàssim depilàssiu depilàvem depilàvets depilàveu depilàvom depilés depiléssem depilésseu depiléssim depiléssiu depilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depilare
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

deplorable /de.pɫoˈɾa.bɫe/ /de.pɫoˈɾa.βɫe/ /de.pɫoˈɾab.bɫe/ /də.pɫoˈɾab.bɫə/ /də.pɫuˈɾa.βɫə/ /də.pɫuˈɾab.bɫə/ adj
deplorevole
Digne de compassió, o capaç de moure a llàstima, o que quasi no té remei.

deplorablement /de.pɫoˌɾa.bɫeˈment/ /de.pɫoˌɾa.βɫeˈmen/ /de.pɫoˌɾab.bɫeˈmen/ /də.pɫoˌɾab.bɫəˈment/ /də.pɫuˌɾa.βɫəˈmen/ /də.pɫuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
deplorabilmente

deplorar /de.ploˈɾa/ /de.ploˈɾaɾ/ /də.pɫuˈɾa/ alg ant bal cent deplor deplora deplorada deplorades deploraia deploraien deploraies deploram deplorant deplorar deplorara deploraran deplorarem deploraren deplorares deplorareu deploraria deplorarien deploraries deplorariva deplorariven deplorarives deplorarà deploraràs deploraré deploraríem deploraríeu deplorarívem deploraríveu deplorassen deplorasses deplorassin deplorassis deplorat deplorats deplorau deplorava deploraven deploraves deploravi deploravo deplore deploreguem deploreguessa deploreguessen deploreguesses deploregueu deploregués deploreguéssom deploreguéssou deplorem deploren deplores deploressa deploressen deploresses deploressi deploressin deploressis deploreu deplori deplorin deploris deploro deploros deplors deplorà deploràiem deploràieu deploràrem deploràreu deploràs deploràssem deploràsseu deploràssim deploràssiu deploràvem deploràvets deploràveu deploràvom deplorés deploréssem deplorésseu deploréssim deploréssiu deplorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deploraare

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deposa deposada deposades deposam deposant deposar deposara deposaran deposarem deposaren deposares deposareu deposaria deposarien deposaries deposarà deposaràs deposaré deposaríem deposaríeu deposassen deposasses deposassin deposassis deposat deposats deposau deposava deposaven deposaves depose deposem deposen deposes deposessen deposesses deposessin deposessis deposeu deposi deposin deposis deposo deposà deposàrem deposàreu deposàs deposàssem deposàsseu deposàssim deposàssiu deposàvem deposàveu deposés deposéssem deposésseu deposéssim deposéssiu deposí depòs occ sept val v
deporre
Obligar algú a abandonar el seu càrrec.
Deixar reposar una dissolució perquè el solut baixi cap al fons del recipient.
Declarar en judici.

depravació /de.pɾa.va.siˈo/ /de.pɾa.βa.siˈo/ /də.pɾə.və.siˈo/ /də.pɾə.βə.siˈo/ n fem
depravazione

depravadament /de.pɾaˌva.ðaˈment/ /de.pɾaˌβa.ðaˈmen/ /də.pɾəˌva.ðəˈmen/ /də.pɾəˌva.ðəˈment/ /də.pɾəˌβa.ðəˈmen/ adv
viziosamente

depravar /de.pɾaˈvaɾ/ /de.pɾaˈβa/ /de.pɾaˈβaɾ/ /də.pɾəˈva/ /də.pɾəˈβa/ alg ant bal cent deprau depraus deprav deprava depravada depravades depravaia depravaien depravaies depravaieu depravam depravant depravar depravara depravaran depravarem depravaren depravares depravareu depravaria depravarien depravaries depravariva depravariven depravarives depravarà depravaràs depravaré depravaríem depravaríeu depravarívem depravaríveu depravassen depravasses depravassin depravassis depravat depravats depravau depravava depravaven depravaves depravavi depravavo deprave depraveguem depraveguessa depraveguessen depraveguesses depravegueu depravegués depraveguéssom depraveguéssou depravem depraven depraves depravessa depravessen depravesses depravessi depravessin depravessis depraveu depravi depravin depravis depravo depravos depravà depravàiem depravàrem depravàreu depravàs depravàssem depravàsseu depravàssim depravàssiu depravàvem depravàvets depravàveu depravàvom depravés depravéssem depravésseu depravéssim depravéssiu depraví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
depravare

depredar /de.pɾeˈða/ /de.pɾeˈðaɾ/ /də.pɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) depred depreda depredada depredades depredam depredant depredar depredara depredaran depredarem depredaren depredares depredareu depredaria depredarien depredaries depredarà depredaràs depredaré depredaríem depredaríeu depredassen depredasses depredassin depredassis depredat depredats depredau depredava depredaven depredaves deprede depredem depreden depredes depredessen depredesses depredessin depredessis depredeu depredi depredin depredis depredo depredà depredàrem depredàreu depredàs depredàssem depredàsseu depredàssim depredàssiu depredàvem depredàveu depredés depredéssem depredésseu depredéssim depredéssiu depredí occ sept val v
depredare
Robar amb violència, saquejar.
Caçar un animal a un altre per alimentar-se.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depressione

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ alg ant bal centr deprimeix deprimeixa deprimeixen deprimeixes deprimeixi deprimeixin deprimeixis deprimeixo deprimeixs deprimesc deprimesca deprimesquen deprimesques deprimesqui deprimesquin deprimesquis deprimia deprimida deprimides deprimien deprimies deprimiguem deprimiguera deprimigueren deprimigueres deprimiguessen deprimiguesses deprimiguessin deprimiguessis deprimigueu deprimigueva deprimigueven deprimigueves deprimigué deprimiguérem deprimiguéreu deprimigués deprimiguéssem deprimiguésseu deprimiguéssim deprimiguéssiu deprimiguévem deprimiguéveu deprimim deprimint deprimir deprimira deprimiran deprimirem deprimiren deprimires deprimireu deprimiria deprimirien deprimiries deprimiriva deprimiriven deprimirives deprimirà deprimiràs deprimiré deprimiríem deprimiríeu deprimirívem deprimiríveu deprimisc deprimisca deprimisco deprimiscos deprimisquem deprimisquen deprimisques deprimisqueu deprimissa deprimissen deprimisses deprimissi deprimissin deprimissis deprimist deprimit deprimits deprimiu deprimiva deprimiven deprimives deprimix deprimixa deprimixen deprimixes deprimixi deprimixin deprimixis deprimixo deprimixos deprimí deprimíem deprimíets deprimíeu deprimírem deprimíreu deprimís deprimíscon deprimíssem deprimísseu deprimíssim deprimíssiu deprimíssom deprimíssou deprimívem deprimíveu deprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déprimer
Enfonsar una superfície.

deprimit /de.pɾiˈmit/ /də.pɾiˈmit/ adj masc
depresso

depurar /de.puˈɾa/ /de.puˈɾaɾ/ alg ant bal cent depur depura depurada depurades depuraia depuraien depuraies depuram depurant depurar depurara depuraran depurarem depuraren depurares depurareu depuraria depurarien depuraries depurariva depurariven depurarives depurarà depuraràs depuraré depuraríem depuraríeu depurarívem depuraríveu depurassen depurasses depurassin depurassis depurat depurats depurau depurava depuraven depuraves depuravi depuravo depure depureguem depureguessa depureguessen depureguesses depuregueu depuregués depureguéssom depureguéssou depurem depuren depures depuressa depuressen depuresses depuressi depuressin depuressis depureu depuri depurin depuris depuro depuros depurs depurà depuràiem depuràieu depuràrem depuràreu depuràs depuràssem depuràsseu depuràssim depuràssiu depuràvem depuràvets depuràveu depuràvom depurés depuréssem depurésseu depuréssim depuréssiu depurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depurare

derisòriament /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈment/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
derisoriamente

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deriu deriv deriva derivada derivades derivam derivant derivar derivara derivaran derivarem derivaren derivares derivareu derivaria derivarien derivaries derivarà derivaràs derivaré derivaríem derivaríeu derivassen derivasses derivassin derivassis derivat derivats derivau derivava derivaven derivaves derive derivem deriven derives derivessen derivesses derivessin derivessis deriveu derivi derivin derivis derivo derivà derivàrem derivàreu derivàs derivàssem derivàsseu derivàssim derivàssiu derivàvem derivàveu derivés derivéssem derivésseu derivéssim derivéssiu deriví occ sept val v
derivare
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

derivat /de.ɾiˈvat/ /de.ɾiˈβat/ /də.ɾiˈvat/ /də.ɾiˈβat/ n masc
derivato

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
derma

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologia

derramar /de.raˈma/ /de.raˈmaɾ/ /də.rəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derram derrama derramada derramades derramam derramant derramar derramara derramaran derramarem derramaren derramares derramareu derramaria derramarien derramaries derramarà derramaràs derramaré derramaríem derramaríeu derramassen derramasses derramassin derramassis derramat derramats derramau derramava derramaven derramaves derrame derramem derramen derrames derramessen derramesses derramessin derramessis derrameu derrami derramin derramis derramo derramà derramàrem derramàreu derramàs derramàssem derramàsseu derramàssim derramàssiu derramàvem derramàveu derramés derraméssem derramésseu derraméssim derraméssiu derramí occ sept val v
dividere
Repartir una despesa, contribució.

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derrot derrota derrotada derrotades derrotam derrotant derrotar derrotara derrotaran derrotarem derrotaren derrotares derrotareu derrotaria derrotarien derrotaries derrotarà derrotaràs derrotaré derrotaríem derrotaríeu derrotassen derrotasses derrotassin derrotassis derrotat derrotats derrotau derrotava derrotaven derrotaves derrote derrotem derroten derrotes derrotessen derrotesses derrotessin derrotessis derroteu derroti derrotin derrotis derroto derrotà derrotàrem derrotàreu derrotàs derrotàssem derrotàsseu derrotàssim derrotàssiu derrotàvem derrotàveu derrotés derrotéssem derrotésseu derrotéssim derrotéssiu derrotí occ sept val v
sconfiggere

desacomodadament /de.za.ko.moˌða.ðaˈmen/ /de.za.ko.moˌða.ðaˈment/ /də.zə.ko.moˌða.ðəˈment/ /də.zə.ku.muˌða.ðəˈmen/ adv
scomodamente

desaconselladament /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈmen/ /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈment/ /də.zə.kon.səˌʎa.ðəˈment/ /də.zə.kun.səˌja.ðəˈmen/ /də.zə.kun.səˌʎa.ðəˈmen/ adv
sconsigliatamente

desaconsellar /de.za.kon.seˈʎa/ /de.za.kon.seˈʎaɾ/ /də.zə.kon.səˈʎa/ /də.zə.kun.səˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desaconsell desaconsella desaconsellada desaconsellades desaconsellam desaconsellant desaconsellar desaconsellara desaconsellaran desaconsellarem desaconsellaren desaconsellares desaconsellareu desaconsellaria desaconsellarien desaconsellaries desaconsellarà desaconsellaràs desaconsellaré desaconsellaríem desaconsellaríeu desaconsellassen desaconsellasses desaconsellassin desaconsellassis desaconsellat desaconsellats desaconsellau desaconsellava desaconsellaven desaconsellaves desaconselle desaconsellem desaconsellen desaconselles desaconsellessen desaconsellesses desaconsellessin desaconsellessis desaconselleu desaconselli desaconsellin desaconsellis desaconsello desaconsellà desaconsellàrem desaconsellàreu desaconsellàs desaconsellàssem desaconsellàsseu desaconsellàssim desaconsellàssiu desaconsellàvem desaconsellàveu desaconsellés desaconselléssem desaconsellésseu desaconselléssim desaconselléssiu desaconsellí occ sept val v
sconsigliare

desacordadament /de.za.korˌða.ðaˈmen/ /de.za.koɾˌða.ðaˈmen/ /de.za.koɾˌða.ðaˈment/ /də.zə.koɾˌða.ðəˈment/ /də.zə.kurˌda.ðəˈmen/ /də.zə.kurˌða.ðəˈmen/ adv
scordatamente

desacostumadament /de.za.kos.tuˌma.ðaˈmen/ /de.za.kos.tuˌma.ðaˈment/ /də.zə.kos.tuˌma.ðəˈment/ /də.zə.kus.tuˌma.ðəˈmen/ adv
scostumatamente

desacreditar /dez.a.kɾe.ðiˈta/ /dez.a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /dez.ə.kɾə.ðiˈta/ alg ant bal cent desacredit desacredita desacreditada desacreditades desacreditaia desacreditaien desacreditaies desacreditam desacreditant desacreditar desacreditara desacreditaran desacreditarem desacreditaren desacreditares desacreditareu desacreditaria desacreditarien desacreditaries desacreditariva desacreditariven desacreditarives desacreditarà desacreditaràs desacreditaré desacreditaríem desacreditaríeu desacreditarívem desacreditaríveu desacreditassen desacreditasses desacreditassin desacreditassis desacreditat desacreditats desacreditau desacreditava desacreditaven desacreditaves desacreditavi desacreditavo desacredite desacrediteguem desacrediteguessa desacrediteguessen desacrediteguesses desacreditegueu desacreditegués desacrediteguéssom desacrediteguéssou desacreditem desacrediten desacredites desacreditessa desacreditessen desacreditesses desacreditessi desacreditessin desacreditessis desacrediteu desacrediti desacreditin desacreditis desacredito desacreditos desacredits desacredità desacreditàiem desacreditàieu desacreditàrem desacreditàreu desacreditàs desacreditàssem desacreditàsseu desacreditàssim desacreditàssiu desacreditàvem desacreditàvets desacreditàveu desacreditàvom desacredités desacreditéssem desacreditésseu desacreditéssim desacreditéssiu desacredití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
screditare

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ alg ant bal cent desactiu desactius desactiv desactiva desactivada desactivades desactivaia desactivaien desactivaies desactivaieu desactivam desactivant desactivar desactivara desactivaran desactivarem desactivaren desactivares desactivareu desactivaria desactivarien desactivaries desactivariva desactivariven desactivarives desactivarà desactivaràs desactivaré desactivaríem desactivaríeu desactivarívem desactivaríveu desactivassen desactivasses desactivassin desactivassis desactivat desactivats desactivau desactivava desactivaven desactivaves desactivavi desactivavo desactive desactiveguem desactiveguessa desactiveguessen desactiveguesses desactivegueu desactivegués desactiveguéssom desactiveguéssou desactivem desactiven desactives desactivessa desactivessen desactivesses desactivessi desactivessin desactivessis desactiveu desactivi desactivin desactivis desactivo desactivos desactivà desactivàiem desactivàrem desactivàreu desactivàs desactivàssem desactivàsseu desactivàssim desactivàssiu desactivàvem desactivàvets desactivàveu desactivàvom desactivés desactivéssem desactivésseu desactivéssim desactivéssiu desactiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
disattivare
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
sfortunato

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
spiacevolmente

desagradar /de.za.ɣɾaˈða/ /de.za.ɣɾaˈðaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent desagrad desagrada desagradada desagradades desagradaia desagradaien desagradaies desagradam desagradant desagradar desagradara desagradaran desagradarem desagradaren desagradares desagradareu desagradaria desagradarien desagradaries desagradariva desagradariven desagradarives desagradarà desagradaràs desagradaré desagradaríem desagradaríeu desagradarívem desagradaríveu desagradassen desagradasses desagradassin desagradassis desagradat desagradats desagradau desagradava desagradaven desagradaves desagradavi desagradavo desagrade desagradeguem desagradeguessa desagradeguessen desagradeguesses desagradegueu desagradegués desagradeguéssom desagradeguéssou desagradem desagraden desagrades desagradessa desagradessen desagradesses desagradessi desagradessin desagradessis desagradeu desagradi desagradin desagradis desagrado desagrados desagrads desagradà desagradàiem desagradàieu desagradàrem desagradàreu desagradàs desagradàssem desagradàsseu desagradàssim desagradàssiu desagradàvem desagradàvets desagradàveu desagradàvom desagradés desagradéssem desagradésseu desagradéssim desagradéssiu desagradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sconvenire

desagregar /de.za.ɣɾeˈɣa/ /de.za.ɣɾeˈɣaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desagreg desagrega desagregada desagregades desagregam desagregant desagregar desagregara desagregaran desagregarem desagregaren desagregares desagregareu desagregaria desagregarien desagregaries desagregarà desagregaràs desagregaré desagregaríem desagregaríeu desagregassen desagregasses desagregassin desagregassis desagregat desagregats desagregau desagregava desagregaven desagregaves desagrego desagregue desagreguem desagreguen desagregues desagreguessen desagreguesses desagreguessin desagreguessis desagregueu desagregui desagreguin desagreguis desagregués desagreguéssem desagreguésseu desagreguéssim desagreguéssiu desagreguí desagregà desagregàrem desagregàreu desagregàs desagregàssem desagregàsseu desagregàssim desagregàssiu desagregàvem desagregàveu occ sept val v
disgregare

desairosament /de.zajˌɾo.zaˈmen/ /de.zajˌɾo.zaˈment/ /də.zəjˌɾo.zəˈmen/ /də.zəjˌɾo.zəˈment/ adv
goffamente

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
disambiguazione

desamor /de.zaˈmoɾ/ /də.zəˈmo/ /də.zəˈmor/ n
disamore

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desanim desanima desanimada desanimades desanimam desanimant desanimar desanimara desanimaran desanimarem desanimaren desanimares desanimareu desanimaria desanimarien desanimaries desanimarà desanimaràs desanimaré desanimaríem desanimaríeu desanimassen desanimasses desanimassin desanimassis desanimat desanimats desanimau desanimava desanimaven desanimaves desanime desanimem desanimen desanimes desanimessen desanimesses desanimessin desanimessis desanimeu desanimi desanimin desanimis desanimo desanimà desanimàrem desanimàreu desanimàs desanimàssem desanimàsseu desanimàssim desanimàssiu desanimàvem desanimàveu desanimés desaniméssem desanimésseu desaniméssim desaniméssiu desanimí occ sept val v
scoraggiare

desapassionadament /de.za.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /de.za.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /də.zə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /də.zə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
spassionatamente

desapercebudament /de.za.per.seˌβu.ðaˈmen/ /de.za.peɾ.seˌbu.ðaˈment/ /de.za.peɾ.seˌβu.ðaˈmen/ /də.zə.pər.səˌbu.ðəˈmen/ /də.zə.pər.səˌβu.ðəˈmen/ /də.zə.pəɾ.səˌbu.ðəˈment/ adv
inavvertitamente

desaplicadament /de.za.pɫiˌka.ðaˈmen/ /de.za.pɫiˌka.ðaˈment/ /də.zə.pɫiˌka.ðəˈmen/ /də.zə.pɫiˌka.ðəˈment/ adv
svogliatamente

desaprofitar /dez.a.pɾo.fiˈta/ /dez.a.pɾo.fiˈtaɾ/ /dəz.ə.pɾu.fiˈta/ alg ant bal cent desaprofit desaprofita desaprofitada desaprofitades desaprofitaia desaprofitaien desaprofitaies desaprofitam desaprofitant desaprofitar desaprofitara desaprofitaran desaprofitarem desaprofitaren desaprofitares desaprofitareu desaprofitaria desaprofitarien desaprofitaries desaprofitariva desaprofitariven desaprofitarives desaprofitarà desaprofitaràs desaprofitaré desaprofitaríem desaprofitaríeu desaprofitarívem desaprofitaríveu desaprofitassen desaprofitasses desaprofitassin desaprofitassis desaprofitat desaprofitats desaprofitau desaprofitava desaprofitaven desaprofitaves desaprofitavi desaprofitavo desaprofite desaprofiteguem desaprofiteguessa desaprofiteguessen desaprofiteguesses desaprofitegueu desaprofitegués desaprofiteguéssom desaprofiteguéssou desaprofitem desaprofiten desaprofites desaprofitessa desaprofitessen desaprofitesses desaprofitessi desaprofitessin desaprofitessis desaprofiteu desaprofiti desaprofitin desaprofitis desaprofito desaprofitos desaprofits desaprofità desaprofitàiem desaprofitàieu desaprofitàrem desaprofitàreu desaprofitàs desaprofitàssem desaprofitàsseu desaprofitàssim desaprofitàssiu desaprofitàvem desaprofitàvets desaprofitàveu desaprofitàvom desaprofités desaprofitéssem desaprofitésseu desaprofitéssim desaprofitéssiu desaprofití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sprecare

desaprovar /de.za.pɾoˈvaɾ/ /de.za.pɾoˈβa/ /də.zə.pɾoˈva/ /də.zə.pɾuˈva/ /də.zə.pɾuˈβa/ alg ant bal cent desaprou desaprous desaprov desaprova desaprovada desaprovades desaprovaia desaprovaien desaprovaies desaprovaieu desaprovam desaprovant desaprovar desaprovara desaprovaran desaprovarem desaprovaren desaprovares desaprovareu desaprovaria desaprovarien desaprovaries desaprovariva desaprovariven desaprovarives desaprovarà desaprovaràs desaprovaré desaprovaríem desaprovaríeu desaprovarívem desaprovaríveu desaprovassen desaprovasses desaprovassin desaprovassis desaprovat desaprovats desaprovau desaprovava desaprovaven desaprovaves desaprovavi desaprovavo desaprove desaproveguem desaproveguessa desaproveguessen desaproveguesses desaprovegueu desaprovegués desaproveguéssom desaproveguéssou desaprovem desaproven desaproves desaprovessa desaprovessen desaprovesses desaprovessi desaprovessin desaprovessis desaproveu desaprovi desaprovin desaprovis desaprovo desaprovos desaprovà desaprovàiem desaprovàrem desaprovàreu desaprovàs desaprovàssem desaprovàsseu desaprovàssim desaprovàssiu desaprovàvem desaprovàvets desaprovàveu desaprovàvom desaprovés desaprovéssem desaprovésseu desaprovéssim desaprovéssiu desaproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
disapprovare

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
salvare
(informàtica) guardar, enregistrar

desarborar /de.zar.βoˈɾa/ /de.zaɾ.boˈɾaɾ/ /de.zaɾ.βoˈɾa/ /də.zər.buˈɾa/ /də.zəɾ.boˈɾa/ alg ant bal cent desarbor desarbora desarborada desarborades desarboraia desarboraien desarboraies desarboram desarborant desarborar desarborara desarboraran desarborarem desarboraren desarborares desarborareu desarboraria desarborarien desarboraries desarborariva desarborariven desarborarives desarborarà desarboraràs desarboraré desarboraríem desarboraríeu desarborarívem desarboraríveu desarborassen desarborasses desarborassin desarborassis desarborat desarborats desarborau desarborava desarboraven desarboraves desarboravi desarboravo desarbore desarboreguem desarboreguessa desarboreguessen desarboreguesses desarboregueu desarboregués desarboreguéssom desarboreguéssou desarborem desarboren desarbores desarboressa desarboressen desarboresses desarboressi desarboressin desarboressis desarboreu desarbori desarborin desarboris desarboro desarboros desarbors desarborà desarboràiem desarboràieu desarboràrem desarboràreu desarboràs desarboràssem desarboràsseu desarboràssim desarboràssiu desarboràvem desarboràvets desarboràveu desarboràvom desarborés desarboréssem desarborésseu desarboréssim desarboréssiu desarborí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disalberare

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ alg ant bal cent desarm desarma desarmada desarmades desarmaia desarmaien desarmaies desarmam desarmant desarmar desarmara desarmaran desarmarem desarmaren desarmares desarmareu desarmaria desarmarien desarmaries desarmariva desarmariven desarmarives desarmarà desarmaràs desarmaré desarmaríem desarmaríeu desarmarívem desarmaríveu desarmassen desarmasses desarmassin desarmassis desarmat desarmats desarmau desarmava desarmaven desarmaves desarmavi desarmavo desarme desarmeguem desarmeguessa desarmeguessen desarmeguesses desarmegueu desarmegués desarmeguéssom desarmeguéssou desarmem desarmen desarmes desarmessa desarmessen desarmesses desarmessi desarmessin desarmessis desarmeu desarmi desarmin desarmis desarmo desarmos desarms desarmà desarmàiem desarmàieu desarmàrem desarmàreu desarmàs desarmàssem desarmàsseu desarmàssim desarmàssiu desarmàvem desarmàvets desarmàveu desarmàvom desarmés desarméssem desarmésseu desarméssim desarméssiu desarmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disarmare

desarregladament /de.za.reɡˌɡɫa.ðaˈmen/ /de.za.reˌɣɫa.ðaˈmen/ /de.za.reˌɣɫa.ðaˈment/ /də.zə.rəɡˌɡɫa.ðəˈmen/ /də.zə.rəɡˌɡɫa.ðəˈment/ /də.zə.rəˌɣɫa.ðəˈmen/ adv
sregolatamente

desarrelar /de.za.reˈɫa/ /de.za.reˈɫaɾ/ /də.zə.rəˈɫa/ alg ant bal cent desarrel desarrela desarrelada desarrelades desarrelaia desarrelaien desarrelaies desarrelam desarrelant desarrelar desarrelara desarrelaran desarrelarem desarrelaren desarrelares desarrelareu desarrelaria desarrelarien desarrelaries desarrelariva desarrelariven desarrelarives desarrelarà desarrelaràs desarrelaré desarrelaríem desarrelaríeu desarrelarívem desarrelaríveu desarrelassen desarrelasses desarrelassin desarrelassis desarrelat desarrelats desarrelau desarrelava desarrelaven desarrelaves desarrelavi desarrelavo desarrele desarreleguem desarreleguessa desarreleguessen desarreleguesses desarrelegueu desarrelegués desarreleguéssom desarreleguéssou desarrelem desarrelen desarreles desarrelessa desarrelessen desarrelesses desarrelessi desarrelessin desarrelessis desarreleu desarreli desarrelin desarrelis desarrelo desarrelos desarrels desarrelà desarrelàiem desarrelàieu desarrelàrem desarrelàreu desarrelàs desarrelàssem desarrelàsseu desarrelàssim desarrelàssiu desarrelàvem desarrelàvets desarrelàveu desarrelàvom desarrelés desarreléssem desarrelésseu desarreléssim desarreléssiu desarrelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estirpare

desarticuladament /de.zar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /de.zaɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /de.zaɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /də.zər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /də.zəɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
disarticolatamente

desassenyadament /de.za.seˌɲa.ðaˈmen/ /de.za.seˌɲa.ðaˈment/ /də.zə.səˌɲa.ðəˈmen/ /də.zə.səˌɲa.ðəˈment/ adv
sventatamente

desastradament /de.zasˌtɾa.ðaˈmen/ /de.zasˌtɾa.ðaˈment/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈmen/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈment/ adv
sfortunatamente

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
disastro
Gran desgràcia amb dany important.

desastrosament /de.zasˌtɾo.zaˈmen/ /de.zasˌtɾo.zaˈment/ /də.zəsˌtɾo.zəˈmen/ /də.zəsˌtɾo.zəˈment/ adv
disastrosamente

desatentament /de.zaˌten.taˈmen/ /de.zaˌten.taˈment/ /də.zəˌten.təˈmen/ /də.zəˌten.təˈment/ adv
disattentamente

desavantatjar /das.van.taˈd͡ʒa/ /de.za.van.taˈd͡ʒaɾ/ /de.za.βan.taˈd͡ʒa/ /də.zə.vən.təˈd͡ʒa/ /də.zə.βən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desavantatge desavantatgem desavantatgen desavantatges desavantatgessen desavantatgesses desavantatgessin desavantatgessis desavantatgeu desavantatgi desavantatgin desavantatgis desavantatgés desavantatgéssem desavantatgésseu desavantatgéssim desavantatgéssiu desavantatgí desavantatj desavantatja desavantatjada desavantatjades desavantatjam desavantatjant desavantatjar desavantatjaran desavantatjarem desavantatjaren desavantatjares desavantatjareu desavantatjaria desavantatjarien desavantatjaries desavantatjarà desavantatjaràs desavantatjaré desavantatjaríem desavantatjaríeu desavantatjassen desavantatjasses desavantatjassin desavantatjassis desavantatjat desavantatjats desavantatjau desavantatjava desavantatjaven desavantatjaves desavantatjo desavantatjà desavantatjàrem desavantatjàreu desavantatjàs desavantatjàssem desavantatjàsseu desavantatjàssim desavantatjàssiu desavantatjàvem desavantatjàveu occ sept v
svantaggiare

desavantatjosament /de.za.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /de.za.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /də.zə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
svantaggiosamente

desballestadament /dez.ba.ʎesˌta.ðaˈment/ /dez.βa.ʎesˌta.ðaˈmen/ /dəz.bə.ʎəsˌta.ðəˈmen/ /dəz.bə.ʎəsˌta.ðəˈment/ adv
sgangheratamente

desbaratadament /dez.ba.ɾaˌta.ðaˈment/ /dez.βa.ɾaˌta.ðaˈmen/ /dəz.bə.ɾəˌta.ðəˈmen/ /dəz.bə.ɾəˌta.ðəˈment/ adv
sregolatamente

desbaratat /dez.ba.ɾaˈtat/ /dəz.bə.ɾəˈtat/ adj masc
sventato
Que fa les coses sense ordre ni concert, que es capté sense mica de contenció o fre.
sconvolto
Desordenat, descompost, espatllat, que no funciona bé.

desbocadament /dez.boˌka.ðaˈment/ /dez.βoˌka.ðaˈmen/ /dəz.boˌka.ðəˈment/ /dəz.buˌka.ðəˈmen/ adv
sfrenatamente

desbotar /dez.boˈtaɾ/ /dez.βoˈta/ /dəz.boˈta/ /dəz.buˈta/ alg ant bal cent desbot desbota desbotada desbotades desbotaia desbotaien desbotaies desbotam desbotant desbotar desbotara desbotaran desbotarem desbotaren desbotares desbotareu desbotaria desbotarien desbotaries desbotariva desbotariven desbotarives desbotarà desbotaràs desbotaré desbotaríem desbotaríeu desbotarívem desbotaríveu desbotassen desbotasses desbotassin desbotassis desbotat desbotats desbotau desbotava desbotaven desbotaves desbotavi desbotavo desbote desboteguem desboteguessa desboteguessen desboteguesses desbotegueu desbotegués desboteguéssom desboteguéssou desbotem desboten desbotes desbotessa desbotessen desbotesses desbotessi desbotessin desbotessis desboteu desboti desbotin desbotis desboto desbotos desbots desbotà desbotàiem desbotàieu desbotàrem desbotàreu desbotàs desbotàssem desbotàsseu desbotàssim desbotàssiu desbotàvem desbotàvets desbotàveu desbotàvom desbotés desbotéssem desbotésseu desbotéssim desbotéssiu desbotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sgorgarsi
Descarregar-se el ventre per vòmits o de cambra, o per ambdós vies.
strapiovere
Ploure molt.

desbrossar /dez.bɾoˈsaɾ/ /dez.βɾoˈsa/ /dəz.bɾoˈsa/ /dəz.bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desbrossa desbrossada desbrossades desbrossant desbrossar desbrossara desbrossaran desbrossarem desbrossaren desbrossares desbrossareu desbrossaria desbrossarien desbrossaries desbrossarà desbrossaràs desbrossaré desbrossaríem desbrossaríeu desbrossassen desbrossasses desbrossat desbrossats desbrossava desbrossaven desbrossaves desbrosse desbrossem desbrossen desbrosses desbrossessen desbrossesses desbrosseu desbrosso desbrossà desbrossàrem desbrossàreu desbrossàssem desbrossàsseu desbrossàvem desbrossàveu desbrossés desbrosséssem desbrossésseu desbrossí occ val val (1) v
stipare

desbuidar /daz.bujˈɾa/ v
svuotare

descafeïnar /des.ka.fe.iˈna/ /des.ka.fe.iˈnaɾ/ /dəs.kə.fə.iˈna/ alg ant bal cent descafeín descafeïna descafeïnada descafeïnades descafeïnaia descafeïnaien descafeïnaies descafeïnam descafeïnant descafeïnar descafeïnara descafeïnaran descafeïnarem descafeïnaren descafeïnares descafeïnareu descafeïnaria descafeïnarien descafeïnaries descafeïnariva descafeïnariven descafeïnarives descafeïnarà descafeïnaràs descafeïnaré descafeïnaríem descafeïnaríeu descafeïnarívem descafeïnaríveu descafeïnassen descafeïnasses descafeïnassin descafeïnassis descafeïnat descafeïnats descafeïnau descafeïnava descafeïnaven descafeïnaves descafeïnavi descafeïnavo descafeïne descafeïneguem descafeïneguessa descafeïneguessen descafeïneguesses descafeïnegueu descafeïnegués descafeïneguéssom descafeïneguéssou descafeïnem descafeïnen descafeïnes descafeïnessa descafeïnessen descafeïnesses descafeïnessi descafeïnessin descafeïnessis descafeïneu descafeïni descafeïnin descafeïnis descafeïno descafeïnos descafeïnà descafeïnàiem descafeïnàieu descafeïnàrem descafeïnàreu descafeïnàs descafeïnàssem descafeïnàsseu descafeïnàssim descafeïnàssiu descafeïnàvem descafeïnàvets descafeïnàveu descafeïnàvom descafeïnés descafeïnéssem descafeïnésseu descafeïnéssim descafeïnéssiu descafeïní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decaffeinare

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
scalzo

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ alg ant bal cent descalce descalceguem descalceguessa descalceguessen descalceguesses descalcegueu descalcegués descalceguéssom descalceguéssou descalcem descalcen descalces descalcessa descalcessen descalcesses descalcessi descalcessin descalcessis descalceu descalci descalcin descalcis descalcés descalcéssem descalcésseu descalcéssim descalcéssiu descalcí descalç descalça descalçada descalçades descalçaia descalçaien descalçaies descalçam descalçant descalçar descalçara descalçaran descalçarem descalçaren descalçares descalçareu descalçaria descalçarien descalçaries descalçariva descalçariven descalçarives descalçarà descalçaràs descalçaré descalçaríem descalçaríeu descalçarívem descalçaríveu descalçassen descalçasses descalçassin descalçassis descalçat descalçats descalçau descalçava descalçaven descalçaves descalçavi descalçavo descalço descalços descalçà descalçàiem descalçàieu descalçàrem descalçàreu descalçàs descalçàssem descalçàsseu descalçàssim descalçàssiu descalçàvem descalçàvets descalçàveu descalçàvom eiv n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
discalzare

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
riposo

descansadament /des.kanˌsa.ðaˈmen/ /des.kanˌsa.ðaˈment/ /dəs.kənˌsa.ðəˈmen/ /dəs.kənˌsa.ðəˈment/ adv
riposatamente

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
riposare
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descapotable /des.ka.poˈta.bɫe/ /des.ka.poˈta.βɫe/ /des.ka.poˈtab.bɫe/ /dəs.kə.poˈtab.bɫə/ /dəs.kə.puˈta.βɫə/ /dəs.kə.puˈtab.bɫə/ n masc
decappottabile

descarbonització /des.kar.βo.ni.d͡za.siˈo/ /des.kaɾ.bo.ni.za.siˈo/ /dəs.kər.bu.ni.d͡zə.siˈo/ /dəs.kəɾ.bo.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
decarbonizzazione

descarnadament /des.karˌna.ðaˈmen/ /des.kaɾˌna.ðaˈmen/ /des.kaɾˌna.ðaˈment/ /dəs.kərˌna.ðəˈmen/ /dəs.kəɾˌna.ðəˈment/ adv
scarnamente

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ alg ant bal cent descavalc descavalca descavalcada descavalcades descavalcaia descavalcaien descavalcaies descavalcam descavalcant descavalcar descavalcara descavalcaran descavalcarem descavalcaren descavalcares descavalcareu descavalcaria descavalcarien descavalcaries descavalcariva descavalcariven descavalcarives descavalcarà descavalcaràs descavalcaré descavalcaríem descavalcaríeu descavalcarívem descavalcaríveu descavalcassen descavalcasses descavalcassin descavalcassis descavalcat descavalcats descavalcau descavalcava descavalcaven descavalcaves descavalcavi descavalcavo descavalco descavalcos descavalcà descavalcàiem descavalcàieu descavalcàrem descavalcàreu descavalcàs descavalcàssem descavalcàsseu descavalcàssim descavalcàssiu descavalcàvem descavalcàvets descavalcàveu descavalcàvom descavalque descavalqueguem descavalqueguessa descavalqueguessen descavalqueguesses descavalquegueu descavalquegués descavalqueguéssom descavalqueguéssou descavalquem descavalquen descavalques descavalquessa descavalquessen descavalquesses descavalquessi descavalquessin descavalquessis descavalqueu descavalqui descavalquin descavalquis descavalqués descavalquéssem descavalquésseu descavalquéssim descavalquéssiu descavalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
smontarsi

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
discendente
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
scendere

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
decentralizzazione

descinglar /de.siŋˈɡɫa/ /de.siŋˈɡɫaɾ/ /də.siŋˈɡɫa/ /dəs.siŋˈɡɫa/ alg ant bal cent descingl descingla descinglada descinglades descinglaia descinglaien descinglaies descinglam descinglant descinglar descinglara descinglaran descinglarem descinglaren descinglares descinglareu descinglaria descinglarien descinglaries descinglariva descinglariven descinglarives descinglarà descinglaràs descinglaré descinglaríem descinglaríeu descinglarívem descinglaríveu descinglassen descinglasses descinglassin descinglassis descinglat descinglats descinglau descinglava descinglaven descinglaves descinglavi descinglavo descingle descingleguem descingleguessa descingleguessen descingleguesses descinglegueu descinglegués descingleguéssom descingleguéssou descinglem descinglen descingles descinglessa descinglessen descinglesses descinglessi descinglessin descinglessis descingleu descingli descinglin descinglis descinglo descinglos descingls descinglà descinglàiem descinglàieu descinglàrem descinglàreu descinglàs descinglàssem descinglàsseu descinglàssim descinglàssiu descinglàvem descinglàvets descinglàveu descinglàvom descinglés descingléssem descinglésseu descingléssim descingléssiu descinglí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disarcionare

descobertament /des.koˌbɛɾ.taˈment/ /des.koˌβɛr.taˈmen/ /des.kuˌβɛɾ.taˈmen/ /dəs.kuˌbɛr.təˈmen/ /dəs.kuˌbɛɾ.təˈment/ /dəs.kuˌβɛr.təˈmen/ adv
scopertamente

descobriment n masc
scoperta

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
scoprire
Veure o trobar per primer cop.

descobrir la sopa d'all v
scoprire l'acqua calda

descollar alg ant bal cent descoll descolla descollada descollades descollaia descollaien descollaies descollam descollant descollar descollara descollaran descollarem descollaren descollares descollareu descollaria descollarien descollaries descollariva descollariven descollarives descollarà descollaràs descollaré descollaríem descollaríeu descollarívem descollaríveu descollassen descollasses descollassin descollassis descollat descollats descollau descollava descollaven descollaves descollavi descollavo descolle descolleguem descolleguessa descolleguessen descolleguesses descollegueu descollegués descolleguéssom descolleguéssou descollem descollen descolles descollessa descollessen descollesses descollessi descollessin descollessis descolleu descolli descollin descollis descollo descollos descolls descollà descollàiem descollàieu descollàrem descollàreu descollàs descollàssem descollàsseu descollàssim descollàssiu descollàvem descollàvets descollàveu descollàvom descollés descolléssem descollésseu descolléssim descolléssiu descollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
allentare sorpassare

descolonitzar /des.ko.ɫo.niˈd͡za/ /des.ko.ɫo.niˈza/ /des.ko.ɫo.niˈzaɾ/ /dəs.ko.ɫo.niˈd͡za/ /dəs.ku.ɫu.niˈd͡za/ alg ant bal cent descolonitz descolonitza descolonitzada descolonitzades descolonitzaia descolonitzaien descolonitzaies descolonitzam descolonitzant descolonitzar descolonitzara descolonitzaran descolonitzarem descolonitzaren descolonitzares descolonitzareu descolonitzaria descolonitzarien descolonitzaries descolonitzariva descolonitzariven descolonitzarives descolonitzarà descolonitzaràs descolonitzaré descolonitzaríem descolonitzaríeu descolonitzarívem descolonitzaríveu descolonitzassen descolonitzasses descolonitzassin descolonitzassis descolonitzat descolonitzats descolonitzau descolonitzava descolonitzaven descolonitzaves descolonitzavi descolonitzavo descolonitze descolonitzeguem descolonitzeguessa descolonitzeguessen descolonitzeguesses descolonitzegueu descolonitzegués descolonitzeguéssom descolonitzeguéssou descolonitzem descolonitzen descolonitzes descolonitzessa descolonitzessen descolonitzesses descolonitzessi descolonitzessin descolonitzessis descolonitzeu descolonitzi descolonitzin descolonitzis descolonitzo descolonitzos descolonitzs descolonitzà descolonitzàiem descolonitzàieu descolonitzàrem descolonitzàreu descolonitzàs descolonitzàssem descolonitzàsseu descolonitzàssim descolonitzàssiu descolonitzàvem descolonitzàvets descolonitzàveu descolonitzàvom descolonitzés descolonitzéssem descolonitzésseu descolonitzéssim descolonitzéssiu descolonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decolonizzare

descolorir /des.ko.ɫoˈɾi/ /des.ko.ɫoˈɾiɾ/ /dəs.ko.ɫoˈɾi/ /dəs.ku.ɫuˈɾi/ bal descoloreix descoloreixen descoloreixes descoloreixi descoloreixin descoloreixis descoloreixo descoloresc descoloresqui descoloresquin descoloresquis descoloria descolorida descolorides descolorien descolories descoloriguem descolorigueu descolorim descolorint descolorir descolorira descoloriran descolorirem descoloriren descolorires descolorireu descoloriria descoloririen descoloriries descolorirà descoloriràs descoloriré descoloriríem descoloriríeu descolorisc descolorisca descolorisquen descolorisques descolorissen descolorisses descolorissin descolorissis descolorit descolorits descoloriu descolorix descolorixen descolorixes descolorixo descolorí descoloríem descoloríeu descolorírem descoloríreu descolorís descoloríssem descolorísseu descoloríssim descoloríssiu n-occ occ sept val v
scolorire

descompassadament /des.kom.paˌsa.ðaˈmen/ /des.kom.paˌsa.ðaˈment/ /dəs.kom.pəˌsa.ðəˈment/ /dəs.kum.pəˌsa.ðəˈmen/ adv
sproporzionatamente

descompondre /des.komˈpɔn.dɾe/ /dəs.komˈpɔn.dɾə/ /dəs.kumˈpɔn.dɾə/ bal descompon descomponc descompondran descompondre descompondrem descompondreu descompondria descompondrien descompondries descompondrà descompondràs descompondré descompondríem descompondríeu descomponem descomponen descomponent descomponeu descomponga descomponguem descomponguen descomponguera descompongueren descompongueres descompongues descomponguessen descomponguesses descomponguessin descomponguessis descompongueu descompongui descomponguin descomponguis descompongué descomponguérem descomponguéreu descompongués descomponguéssem descomponguésseu descomponguéssim descomponguéssiu descomponguí descomponia descomponien descomponies descomponieu descompons descomponíem descompost descomposta descompostes descompostos eiv occ v.cent val v
scomporre

descompostament /des.komˌpɔs.taˈmen/ /des.komˌpɔs.taˈment/ /dəs.komˌpɔs.təˈment/ /dəs.kumˌpɔs.təˈmen/ adv
scompostamente

descomptar /des.komˈta/ /des.komˈtaɾ/ /dəs.komˈta/ /dəs.kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descompt descompta descomptada descomptades descomptam descomptant descomptar descomptara descomptaran descomptarem descomptaren descomptares descomptareu descomptaria descomptarien descomptaries descomptarà descomptaràs descomptaré descomptaríem descomptaríeu descomptassen descomptasses descomptassin descomptassis descomptat descomptats descomptau descomptava descomptaven descomptaves descompte descomptem descompten descomptes descomptessen descomptesses descomptessin descomptessis descompteu descompti descomptin descomptis descompto descomptà descomptàrem descomptàreu descomptàs descomptàssem descomptàsseu descomptàssim descomptàssiu descomptàvem descomptàveu descomptés descomptéssem descomptésseu descomptéssim descomptéssiu descomptí occ sept val v
scontare

desconcertadament /des.kon.serˌta.ðaˈmen/ /des.kon.seɾˌta.ðaˈmen/ /des.kon.seɾˌta.ðaˈment/ /dəs.kon.səɾˌta.ðəˈment/ /dəs.kun.sərˌta.ðəˈmen/ adv
sconcertatamente

desconeixentment /des.ko.nejˌʃemˈmen/ /des.ko.nejˌʃemˈment/ /des.ko.neˌʃemˈmen/ /dəs.ko.nəˌʃemˈment/ /dəs.ku.nəˌʃemˈmen/ adv
irriconoscente

desconfiadament /des.koɱ.fiˌa.ðaˈmen/ /des.koɱ.fiˌa.ðaˈment/ /dəs.koɱ.fiˌa.ðəˈment/ /dəs.kuɱ.fiˌa.ðəˈmen/ adv
diffidentemente

desconfiança /des.koɱ.fiˈan.sa/ /dəs.koɱ.fiˈan.sə/ /dəs.kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
sfiducia

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ alg bal desconfia desconfiada desconfiades desconfiam desconfiant desconfiar desconfiara desconfiaran desconfiarem desconfiaren desconfiares desconfiareu desconfiaria desconfiarien desconfiaries desconfiarà desconfiaràs desconfiaré desconfiaríem desconfiaríeu desconfiassen desconfiasses desconfiassin desconfiassis desconfiat desconfiats desconfiau desconfiava desconfiaven desconfiaves desconfie desconfiem desconfien desconfies desconfiessen desconfiesses desconfiessin desconfiessis desconfieu desconfii desconfio desconfià desconfiàrem desconfiàreu desconfiàs desconfiàssem desconfiàsseu desconfiàssim desconfiàssiu desconfiàvem desconfiàveu desconfiés desconfiéssem desconfiésseu desconfiéssim desconfiéssiu desconfií desconfiï desconfiïn desconfiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
diffidare

desconhortar /des.ko.norˈta/ /des.ko.noɾˈta/ /des.ko.noɾˈtaɾ/ /dəs.ko.noɾˈta/ /dəs.ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desconhort desconhorta desconhortada desconhortades desconhortam desconhortant desconhortar desconhortara desconhortaran desconhortarem desconhortaren desconhortares desconhortareu desconhortaria desconhortarien desconhortaries desconhortarà desconhortaràs desconhortaré desconhortaríem desconhortaríeu desconhortassen desconhortasses desconhortassin desconhortassis desconhortat desconhortats desconhortau desconhortava desconhortaven desconhortaves desconhorte desconhortem desconhorten desconhortes desconhortessen desconhortesses desconhortessin desconhortessis desconhorteu desconhorti desconhortin desconhortis desconhorto desconhortà desconhortàrem desconhortàreu desconhortàs desconhortàssem desconhortàsseu desconhortàssim desconhortàssiu desconhortàvem desconhortàveu desconhortés desconhortéssem desconhortésseu desconhortéssim desconhortéssiu desconhortí occ sept val v
sconfortare

desconnectar /des.kon.nekˈta/ /des.kon.nekˈtaɾ/ /dəs.kun.nəkˈta/ alg ant bal cent desconnect desconnecta desconnectada desconnectades desconnectaia desconnectaien desconnectaies desconnectam desconnectant desconnectar desconnectara desconnectaran desconnectarem desconnectaren desconnectares desconnectareu desconnectaria desconnectarien desconnectaries desconnectariva desconnectariven desconnectarives desconnectarà desconnectaràs desconnectaré desconnectaríem desconnectaríeu desconnectarívem desconnectaríveu desconnectassen desconnectasses desconnectassin desconnectassis desconnectat desconnectats desconnectau desconnectava desconnectaven desconnectaves desconnectavi desconnectavo desconnecte desconnecteguem desconnecteguessa desconnecteguessen desconnecteguesses desconnectegueu desconnectegués desconnecteguéssom desconnecteguéssou desconnectem desconnecten desconnectes desconnectessa desconnectessen desconnectesses desconnectessi desconnectessin desconnectessis desconnecteu desconnecti desconnectin desconnectis desconnecto desconnectos desconnects desconnectà desconnectàiem desconnectàieu desconnectàrem desconnectàreu desconnectàs desconnectàssem desconnectàsseu desconnectàssim desconnectàssiu desconnectàvem desconnectàvets desconnectàveu desconnectàvom desconnectés desconnectéssem desconnectésseu desconnectéssim desconnectéssiu desconnectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sconnettere
Aturar una connexió.

desconsideradament /des.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /des.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /dəs.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /dəs.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
sconsideratamente

desconsoladament /des.kon.soˌɫa.ðaˈmen/ /des.kon.soˌɫa.ðaˈment/ /dəs.kon.soˌɫa.ðəˈment/ /dəs.kun.suˌɫa.ðəˈmen/ adv
sconsolatamente

desconvenientment /des.kom.be.niˌemˈmen/ /des.koɱ.ve.niˌemˈment/ /dəs.koɱ.və.niˌemˈment/ /dəs.kum.bə.niˌemˈmen/ /dəs.kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
sconvenientemente

descordadament /des.korˌða.ðaˈmen/ /des.koɾˌða.ðaˈmen/ /des.koɾˌða.ðaˈment/ /dəs.koɾˌða.ðəˈment/ /dəs.kurˌda.ðəˈmen/ /dəs.kurˌða.ðəˈmen/ adv
incontinentemente

descortesament /des.korˌte.zaˈmen/ /des.koɾˌte.zaˈmen/ /des.koɾˌte.zaˈment/ /dəs.koɾˌtə.zəˈment/ /dəs.kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
scortesemente

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descotx descotxa descotxada descotxades descotxam descotxant descotxar descotxara descotxaran descotxarem descotxaren descotxares descotxareu descotxaria descotxarien descotxaries descotxarà descotxaràs descotxaré descotxaríem descotxaríeu descotxassen descotxasses descotxassin descotxassis descotxat descotxats descotxau descotxava descotxaven descotxaves descotxe descotxem descotxen descotxes descotxessen descotxesses descotxessin descotxessis descotxeu descotxi descotxin descotxis descotxo descotxà descotxàrem descotxàreu descotxàs descotxàssem descotxàsseu descotxàssim descotxàssiu descotxàvem descotxàveu descotxés descotxéssem descotxésseu descotxéssim descotxéssiu descotxí occ sept val v
scoprire
Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
descrizione

descriptivament /des.kɾipˌti.vaˈment/ /des.kɾipˌti.βaˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈment/ /dəs.kɾipˌti.βəˈmen/ adv
descrittivamente

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
descrivere
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

descuidadament /des.kujˌða.ðaˈmen/ /des.kujˌða.ðaˈment/ /des.kwiˌða.ðaˈmen/ /dəs.kujˌða.ðəˈmen/ /dəs.kujˌða.ðəˈment/ adv
sbadatamente

descurar /des.kuˈɾa/ /des.kuˈɾaɾ/ /dəs.kuˈɾa/ alg ant bal cent descur descura descurada descurades descuraia descuraien descuraies descuram descurant descurar descurara descuraran descurarem descuraren descurares descurareu descuraria descurarien descuraries descurariva descurariven descurarives descurarà descuraràs descuraré descuraríem descuraríeu descurarívem descuraríveu descurassen descurasses descurassin descurassis descurat descurats descurau descurava descuraven descuraves descuravi descuravo descure descureguem descureguessa descureguessen descureguesses descuregueu descuregués descureguéssom descureguéssou descurem descuren descures descuressa descuressen descuresses descuressi descuressin descuressis descureu descuri descurin descuris descuro descuros descurs descurà descuràiem descuràieu descuràrem descuràreu descuràs descuràssem descuràsseu descuràssim descuràssiu descuràvem descuràvets descuràveu descuràvom descurés descuréssem descurésseu descuréssim descuréssiu descurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
negligere

descurosament /des.kuˌɾo.zaˈmen/ /des.kuˌɾo.zaˈment/ /dəs.kuˌɾo.zəˈmen/ /dəs.kuˌɾo.zəˈment/ adv
trascuratamente

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
prima colazione

desdenyar /dez.ðeˈɲa/ /dez.ðeˈɲaɾ/ /dəz.dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desdeny desdenya desdenyada desdenyades desdenyam desdenyant desdenyar desdenyara desdenyaran desdenyarem desdenyaren desdenyares desdenyareu desdenyaria desdenyarien desdenyaries desdenyarà desdenyaràs desdenyaré desdenyaríem desdenyaríeu desdenyassen desdenyasses desdenyassin desdenyassis desdenyat desdenyats desdenyau desdenyava desdenyaven desdenyaves desdenye desdenyem desdenyen desdenyes desdenyessen desdenyesses desdenyessin desdenyessis desdenyeu desdenyi desdenyin desdenyis desdenyo desdenyà desdenyàrem desdenyàreu desdenyàs desdenyàssem desdenyàsseu desdenyàssim desdenyàssiu desdenyàvem desdenyàveu desdenyés desdenyéssem desdenyésseu desdenyéssim desdenyéssiu desdenyí occ sept val v
disdegnare

desdenyosament /dez.ðeˌɲo.zaˈmen/ /dez.ðeˌɲo.zaˈment/ /dəz.dəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈment/ adv
sdegnosamente

desdibuixar /dez.ði.bujˈʃaɾ/ /dez.ði.βujˈʃa/ /dez.ði.βuˈʃa/ /dəz.di.βuˈʃa/ alg ant bal cent desdibuix desdibuixa desdibuixada desdibuixades desdibuixaia desdibuixaien desdibuixaies desdibuixam desdibuixant desdibuixar desdibuixara desdibuixaran desdibuixarem desdibuixaren desdibuixares desdibuixareu desdibuixaria desdibuixarien desdibuixaries desdibuixariva desdibuixariven desdibuixarives desdibuixarà desdibuixaràs desdibuixaré desdibuixaríem desdibuixaríeu desdibuixarívem desdibuixaríveu desdibuixassen desdibuixasses desdibuixassin desdibuixassis desdibuixat desdibuixats desdibuixau desdibuixava desdibuixaven desdibuixaves desdibuixavi desdibuixavo desdibuixe desdibuixeguem desdibuixeguessa desdibuixeguessen desdibuixeguesses desdibuixegueu desdibuixegués desdibuixeguéssom desdibuixeguéssou desdibuixem desdibuixen desdibuixes desdibuixessa desdibuixessen desdibuixesses desdibuixessi desdibuixessin desdibuixessis desdibuixeu desdibuixi desdibuixin desdibuixis desdibuixo desdibuixos desdibuixs desdibuixà desdibuixàiem desdibuixàieu desdibuixàrem desdibuixàreu desdibuixàs desdibuixàssem desdibuixàsseu desdibuixàssim desdibuixàssiu desdibuixàvem desdibuixàvets desdibuixàveu desdibuixàvom desdibuixés desdibuixéssem desdibuixésseu desdibuixéssim desdibuixéssiu desdibuixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sbavare

desdramatitzar /dez.ðɾa.ma.tiˈd͡za/ /dez.ðɾa.ma.tiˈza/ /dez.ðɾa.ma.tiˈzaɾ/ /dəz.dɾə.mə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent desdramatitz desdramatitza desdramatitzada desdramatitzades desdramatitzaia desdramatitzaien desdramatitzaies desdramatitzam desdramatitzant desdramatitzar desdramatitzara desdramatitzaran desdramatitzarem desdramatitzaren desdramatitzares desdramatitzareu desdramatitzaria desdramatitzarien desdramatitzaries desdramatitzariva desdramatitzariven desdramatitzarives desdramatitzarà desdramatitzaràs desdramatitzaré desdramatitzaríem desdramatitzaríeu desdramatitzarívem desdramatitzaríveu desdramatitzassen desdramatitzasses desdramatitzassin desdramatitzassis desdramatitzat desdramatitzats desdramatitzau desdramatitzava desdramatitzaven desdramatitzaves desdramatitzavi desdramatitzavo desdramatitze desdramatitzeguem desdramatitzeguessa desdramatitzeguessen desdramatitzeguesses desdramatitzegueu desdramatitzegués desdramatitzeguéssom desdramatitzeguéssou desdramatitzem desdramatitzen desdramatitzes desdramatitzessa desdramatitzessen desdramatitzesses desdramatitzessi desdramatitzessin desdramatitzessis desdramatitzeu desdramatitzi desdramatitzin desdramatitzis desdramatitzo desdramatitzos desdramatitzs desdramatitzà desdramatitzàiem desdramatitzàieu desdramatitzàrem desdramatitzàreu desdramatitzàs desdramatitzàssem desdramatitzàsseu desdramatitzàssim desdramatitzàssiu desdramatitzàvem desdramatitzàvets desdramatitzàveu desdramatitzàvom desdramatitzés desdramatitzéssem desdramatitzésseu desdramatitzéssim desdramatitzéssiu desdramatitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
minimizzare

deseixidament /de.zejˌʃi.ðaˈmen/ /de.zejˌʃi.ðaˈment/ /de.zeˌʃi.ðaˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈment/ adv
disinvoltamente

desembalar /de.zem.baˈɫa/ /de.zem.baˈɫaɾ/ /də.zəm.bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desembal desembala desembalada desembalades desembalam desembalant desembalar desembalara desembalaran desembalarem desembalaren desembalares desembalareu desembalaria desembalarien desembalaries desembalarà desembalaràs desembalaré desembalaríem desembalaríeu desembalassen desembalasses desembalassin desembalassis desembalat desembalats desembalau desembalava desembalaven desembalaves desembale desembalem desembalen desembales desembalessen desembalesses desembalessin desembalessis desembaleu desembali desembalin desembalis desembalo desembalà desembalàrem desembalàreu desembalàs desembalàssem desembalàsseu desembalàssim desembalàssiu desembalàvem desembalàveu desembalés desembaléssem desembalésseu desembaléssim desembaléssiu desembalí occ sept val v
disimballare

desembolicar /de.zem.bo.ɫiˈka/ /de.zem.bo.ɫiˈkaɾ/ /də.zəm.bo.ɫiˈka/ /də.zəm.bu.ɫiˈka/ alg ant bal cent desembolic desembolica desembolicada desembolicades desembolicaia desembolicaien desembolicaies desembolicam desembolicant desembolicar desembolicara desembolicaran desembolicarem desembolicaren desembolicares desembolicareu desembolicaria desembolicarien desembolicaries desembolicariva desembolicariven desembolicarives desembolicarà desembolicaràs desembolicaré desembolicaríem desembolicaríeu desembolicarívem desembolicaríveu desembolicassen desembolicasses desembolicassin desembolicassis desembolicat desembolicats desembolicau desembolicava desembolicaven desembolicaves desembolicavi desembolicavo desembolico desembolicos desembolicà desembolicàiem desembolicàieu desembolicàrem desembolicàreu desembolicàs desembolicàssem desembolicàsseu desembolicàssim desembolicàssiu desembolicàvem desembolicàvets desembolicàveu desembolicàvom desembolique desemboliqueguem desemboliqueguessa desemboliqueguessen desemboliqueguesses desemboliquegueu desemboliquegués desemboliqueguéssom desemboliqueguéssou desemboliquem desemboliquen desemboliques desemboliquessa desemboliquessen desemboliquesses desemboliquessi desemboliquessin desemboliquessis desemboliqueu desemboliqui desemboliquin desemboliquis desemboliqués desemboliquéssem desemboliquésseu desemboliquéssim desemboliquéssiu desemboliquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disfare
Treure un embolcall
Desfer un embolic entre fils o cabells.
sbrogliare
Resoldre l'escriptor la trama de la novel·la que està creant.

desembragar /de.zem.bɾaˈɣa/ /de.zem.bɾaˈɣaɾ/ /də.zəm.bɾəˈɣa/ alg bal desembrag desembraga desembragada desembragades desembragam desembragant desembragar desembragara desembragaran desembragarem desembragaren desembragares desembragareu desembragaria desembragarien desembragaries desembragarà desembragaràs desembragaré desembragaríem desembragaríeu desembragassen desembragasses desembragassin desembragassis desembragat desembragats desembragau desembragava desembragaven desembragaves desembrago desembrague desembraguem desembraguen desembragues desembraguessen desembraguesses desembraguessin desembraguessis desembragueu desembragui desembraguin desembraguis desembragués desembraguéssem desembraguésseu desembraguéssim desembraguéssiu desembraguí desembragà desembragàrem desembragàreu desembragàs desembragàssem desembragàsseu desembragàssim desembragàssiu desembragàvem desembragàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
liberare

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
dicembre
Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ alg ant bal cent desemmascar desemmascara desemmascarada desemmascarades desemmascaraia desemmascaraien desemmascaraies desemmascaram desemmascarant desemmascarar desemmascarara desemmascararan desemmascararem desemmascararen desemmascarares desemmascarareu desemmascararia desemmascararien desemmascararies desemmascarariva desemmascarariven desemmascararives desemmascararà desemmascararàs desemmascararé desemmascararíem desemmascararíeu desemmascararívem desemmascararíveu desemmascarassen desemmascarasses desemmascarassin desemmascarassis desemmascarat desemmascarats desemmascarau desemmascarava desemmascaraven desemmascaraves desemmascaravi desemmascaravo desemmascare desemmascareguem desemmascareguessa desemmascareguessen desemmascareguesses desemmascaregueu desemmascaregués desemmascareguéssom desemmascareguéssou desemmascarem desemmascaren desemmascares desemmascaressa desemmascaressen desemmascaresses desemmascaressi desemmascaressin desemmascaressis desemmascareu desemmascari desemmascarin desemmascaris desemmascaro desemmascaros desemmascars desemmascarà desemmascaràiem desemmascaràieu desemmascaràrem desemmascaràreu desemmascaràs desemmascaràssem desemmascaràsseu desemmascaràssim desemmascaràssiu desemmascaràvem desemmascaràvets desemmascaràveu desemmascaràvom desemmascarés desemmascaréssem desemmascarésseu desemmascaréssim desemmascaréssiu desemmascarí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
smascherare
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desempallegar-se /de.zem.pa.ʎeˈɣaɾ.se/ /də.zəm.pə.ʎə.ɣərˈsə/ /də.zəm.pə.ʎəˈɣaɾ.sə/ alg bal desempalleg desempallega desempallegada desempallegades desempallegam desempallegant desempallegar desempallegara desempallegaran desempallegarem desempallegaren desempallegares desempallegareu desempallegaria desempallegarien desempallegaries desempallegarà desempallegaràs desempallegaré desempallegaríem desempallegaríeu desempallegassen desempallegasses desempallegassin desempallegassis desempallegat desempallegats desempallegau desempallegava desempallegaven desempallegaves desempallego desempallegue desempalleguem desempalleguen desempallegues desempalleguessen desempalleguesses desempalleguessin desempalleguessis desempallegueu desempallegui desempalleguin desempalleguis desempallegués desempalleguéssem desempalleguésseu desempalleguéssim desempalleguéssiu desempalleguí desempallegà desempallegàrem desempallegàreu desempallegàs desempallegàssem desempallegàsseu desempallegàssim desempallegàssiu desempallegàvem desempallegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
sbarazzare

desemparadament /de.zem.paˌɾa.ðaˈmen/ /de.zem.paˌɾa.ðaˈment/ /də.zəm.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəm.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
abbandonatamente

desempipar /dez.em.piˈpa/ /dez.em.piˈpaɾ/ /dəz.əm.piˈpa/ alg ant bal cent desempip desempipa desempipada desempipades desempipaia desempipaien desempipaies desempipam desempipant desempipar desempipara desempiparan desempiparem desempiparen desempipares desempipareu desempiparia desempiparien desempiparies desempipariva desempipariven desempiparives desempiparà desempiparàs desempiparé desempiparíem desempiparíeu desempiparívem desempiparíveu desempipassen desempipasses desempipassin desempipassis desempipat desempipats desempipau desempipava desempipaven desempipaves desempipavi desempipavo desempipe desempipeguem desempipeguessa desempipeguessen desempipeguesses desempipegueu desempipegués desempipeguéssom desempipeguéssou desempipem desempipen desempipes desempipessa desempipessen desempipesses desempipessi desempipessin desempipessis desempipeu desempipi desempipin desempipis desempipo desempipos desempips desempipà desempipàiem desempipàieu desempipàrem desempipàreu desempipàs desempipàssem desempipàsseu desempipàssim desempipàssiu desempipàvem desempipàvets desempipàveu desempipàvom desempipés desempipéssem desempipésseu desempipéssim desempipéssiu desempipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tranquilizzarsi

desencaix /de.zeŋˈkajʃ/ /də.zəŋˈkaʃ/ n masc
sconnessione

desencaixament /de.zeŋ.kaj.ʃaˈmen/ /de.zeŋ.kaj.ʃaˈment/ /də.zəŋ.kə.ʃəˈmen/ /də.zəŋ.kə.ʃəˈment/ n masc
sconnessione

desencaixar /de.zeŋ.kajˈʃa/ /de.zeŋ.kajˈʃaɾ/ /de.zeŋ.kaˈʃa/ /də.zəŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent desencaix desencaixa desencaixada desencaixades desencaixaia desencaixaien desencaixaies desencaixam desencaixant desencaixar desencaixara desencaixaran desencaixarem desencaixaren desencaixares desencaixareu desencaixaria desencaixarien desencaixaries desencaixariva desencaixariven desencaixarives desencaixarà desencaixaràs desencaixaré desencaixaríem desencaixaríeu desencaixarívem desencaixaríveu desencaixassen desencaixasses desencaixassin desencaixassis desencaixat desencaixats desencaixau desencaixava desencaixaven desencaixaves desencaixavi desencaixavo desencaixe desencaixeguem desencaixeguessa desencaixeguessen desencaixeguesses desencaixegueu desencaixegués desencaixeguéssom desencaixeguéssou desencaixem desencaixen desencaixes desencaixessa desencaixessen desencaixesses desencaixessi desencaixessin desencaixessis desencaixeu desencaixi desencaixin desencaixis desencaixo desencaixos desencaixs desencaixà desencaixàiem desencaixàieu desencaixàrem desencaixàreu desencaixàs desencaixàssem desencaixàsseu desencaixàssim desencaixàssiu desencaixàvem desencaixàvets desencaixàveu desencaixàvom desencaixés desencaixéssem desencaixésseu desencaixéssim desencaixéssiu desencaixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disincastrare

desencaixonar /de.zeŋ.ka.ʃoˈna/ /de.zeŋ.kaj.ʃoˈna/ /de.zeŋ.kaj.ʃoˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ʃoˈna/ /də.zəŋ.kə.ʃuˈna/ alg ant bal cent desencaixon desencaixona desencaixonada desencaixonades desencaixonaia desencaixonaien desencaixonaies desencaixonam desencaixonant desencaixonar desencaixonara desencaixonaran desencaixonarem desencaixonaren desencaixonares desencaixonareu desencaixonaria desencaixonarien desencaixonaries desencaixonariva desencaixonariven desencaixonarives desencaixonarà desencaixonaràs desencaixonaré desencaixonaríem desencaixonaríeu desencaixonarívem desencaixonaríveu desencaixonassen desencaixonasses desencaixonassin desencaixonassis desencaixonat desencaixonats desencaixonau desencaixonava desencaixonaven desencaixonaves desencaixonavi desencaixonavo desencaixone desencaixoneguem desencaixoneguessa desencaixoneguessen desencaixoneguesses desencaixonegueu desencaixonegués desencaixoneguéssom desencaixoneguéssou desencaixonem desencaixonen desencaixones desencaixonessa desencaixonessen desencaixonesses desencaixonessi desencaixonessin desencaixonessis desencaixoneu desencaixoni desencaixonin desencaixonis desencaixono desencaixonos desencaixons desencaixonà desencaixonàiem desencaixonàieu desencaixonàrem desencaixonàreu desencaixonàs desencaixonàssem desencaixonàsseu desencaixonàssim desencaixonàssiu desencaixonàvem desencaixonàvets desencaixonàveu desencaixonàvom desencaixonés desencaixonéssem desencaixonésseu desencaixonéssim desencaixonéssiu desencaixoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tirar

desencarir /de.zeŋ.kaˈɾi/ /de.zeŋ.kaˈɾiɾ/ /də.zəŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr desencareix desencareixa desencareixen desencareixes desencareixi desencareixin desencareixis desencareixo desencareixs desencaresc desencaresca desencaresquen desencaresques desencaresqui desencaresquin desencaresquis desencaria desencarida desencarides desencarien desencaries desencariguem desencariguera desencarigueren desencarigueres desencariguessen desencariguesses desencariguessin desencariguessis desencarigueu desencarigueva desencarigueven desencarigueves desencarigué desencariguérem desencariguéreu desencarigués desencariguéssem desencariguésseu desencariguéssim desencariguéssiu desencariguévem desencariguéveu desencarim desencarint desencarir desencarira desencariran desencarirem desencariren desencarires desencarireu desencariria desencaririen desencariries desencaririva desencaririven desencaririves desencarirà desencariràs desencariré desencariríem desencariríeu desencarirívem desencariríveu desencarisc desencarisca desencarisco desencariscos desencarisquem desencarisquen desencarisques desencarisqueu desencarissa desencarissen desencarisses desencarissi desencarissin desencarissis desencarist desencarit desencarits desencariu desencariva desencariven desencarives desencarix desencarixa desencarixen desencarixes desencarixi desencarixin desencarixis desencarixo desencarixos desencarí desencaríem desencaríets desencaríeu desencarírem desencaríreu desencarís desencaríscon desencaríssem desencarísseu desencaríssim desencaríssiu desencaríssom desencaríssou desencarívem desencaríveu desencaríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abbassare

desencastar /de.zeŋ.kasˈta/ /de.zeŋ.kasˈtaɾ/ /də.zəŋ.kəsˈta/ alg ant bal cent desencast desencasta desencastada desencastades desencastaia desencastaien desencastaies desencastam desencastant desencastar desencastara desencastaran desencastarem desencastaren desencastares desencastareu desencastaria desencastarien desencastaries desencastariva desencastariven desencastarives desencastarà desencastaràs desencastaré desencastaríem desencastaríeu desencastarívem desencastaríveu desencastassen desencastasses desencastassin desencastassis desencastat desencastats desencastau desencastava desencastaven desencastaves desencastavi desencastavo desencaste desencasteguem desencasteguessa desencasteguessen desencasteguesses desencastegueu desencastegués desencasteguéssom desencasteguéssou desencastem desencasten desencastes desencastessa desencastessen desencastesses desencastessi desencastessin desencastessis desencasteu desencasti desencastin desencastis desencasto desencastos desencasts desencastà desencastàiem desencastàieu desencastàrem desencastàreu desencastàs desencastàssem desencastàsseu desencastàssim desencastàssiu desencastàvem desencastàvets desencastàveu desencastàvom desencastés desencastéssem desencastésseu desencastéssim desencastéssiu desencastí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scollare

desencauar /de.zeŋ.kaˈwa/ /de.zeŋ.kaˈwaɾ/ /də.zəŋ.kəˈwa/ alg ant bal cent desencau desencaua desencauada desencauades desencauaia desencauaien desencauaies desencauam desencauant desencauar desencauara desencauaran desencauarem desencauaren desencauares desencauareu desencauaria desencauarien desencauaries desencauariva desencauariven desencauarives desencauarà desencauaràs desencauaré desencauaríem desencauaríeu desencauarívem desencauaríveu desencauassen desencauasses desencauassin desencauassis desencauat desencauats desencauau desencauava desencauaven desencauaves desencauavi desencauavo desencaue desencaueguem desencaueguessa desencaueguessen desencaueguesses desencauegueu desencauegués desencaueguéssom desencaueguéssou desencauem desencauen desencaues desencauessa desencauessen desencauesses desencauessi desencauessin desencauessis desencaueu desencaui desencauin desencauis desencauo desencauos desencaus desencauà desencauàiem desencauàieu desencauàrem desencauàreu desencauàs desencauàssem desencauàsseu desencauàssim desencauàssiu desencauàvem desencauàvets desencauàveu desencauàvom desencaués desencauéssem desencauésseu desencauéssim desencauéssiu desencauí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sbucare

desencebar /de.zen.seˈbaɾ/ /de.zen.seˈβa/ /də.zən.səˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desenceb desenceba desencebada desencebades desencebam desencebant desencebar desencebara desencebaran desencebarem desencebaren desencebares desencebareu desencebaria desencebarien desencebaries desencebarà desencebaràs desencebaré desencebaríem desencebaríeu desencebassen desencebasses desencebassin desencebassis desencebat desencebats desencebau desencebava desencebaven desencebaves desencebe desencebem desenceben desencebes desencebessen desencebesses desencebessin desencebessis desencebeu desencebi desencebin desencebis desencebo desencebà desencebàrem desencebàreu desencebàs desencebàssem desencebàsseu desencebàssim desencebàssiu desencebàvem desencebàveu desencebés desencebéssem desencebésseu desencebéssim desencebéssiu desencebí occ sept val v
torre

desencolar /de.zeŋ.koˈɫa/ /de.zeŋ.koˈɫaɾ/ /də.zəŋ.koˈɫa/ /də.zəŋ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desencola desencolada desencolades desencolant desencolar desencolara desencolaran desencolarem desencolaren desencolares desencolareu desencolaria desencolarien desencolaries desencolarà desencolaràs desencolaré desencolaríem desencolaríeu desencolassen desencolasses desencolat desencolats desencolava desencolaven desencolaves desencole desencolem desencolen desencoles desencolessen desencolesses desencolessin desencolessis desencoleu desencoli desencolin desencolis desencolo desencolà desencolàrem desencolàreu desencolàssem desencolàsseu desencolàvem desencolàveu desencolés desencoléssem desencolésseu desencoléssim desencoléssiu desencolí occ sept val val (1) v
scollare

desencongir /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒi/ /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒiɾ/ /dəz.əɲ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr desencongeix desencongeixa desencongeixen desencongeixes desencongeixi desencongeixin desencongeixis desencongeixo desencongeixs desencongesc desencongesca desencongesquen desencongesques desencongesqui desencongesquin desencongesquis desencongia desencongida desencongides desencongien desencongies desencongiguem desencongiguera desencongigueren desencongigueres desencongiguessen desencongiguesses desencongiguessin desencongiguessis desencongigueu desencongigueva desencongigueven desencongigueves desencongigué desencongiguérem desencongiguéreu desencongigués desencongiguéssem desencongiguésseu desencongiguéssim desencongiguéssiu desencongiguévem desencongiguéveu desencongim desencongint desencongir desencongira desencongiran desencongirem desencongiren desencongires desencongireu desencongiria desencongirien desencongiries desencongiriva desencongiriven desencongirives desencongirà desencongiràs desencongiré desencongiríem desencongiríeu desencongirívem desencongiríveu desencongisc desencongisca desencongisco desencongiscos desencongisquem desencongisquen desencongisques desencongisqueu desencongissa desencongissen desencongisses desencongissi desencongissin desencongissis desencongist desencongit desencongits desencongiu desencongiva desencongiven desencongives desencongix desencongixa desencongixen desencongixes desencongixi desencongixin desencongixis desencongixo desencongixos desencongí desencongíem desencongíets desencongíeu desencongírem desencongíreu desencongís desencongíscon desencongíssem desencongísseu desencongíssim desencongíssiu desencongíssom desencongíssou desencongívem desencongíveu desencongíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spiegare

desencotxar /de.zeŋ.koˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.koˈt͡ʃa/ /də.zəŋ.kuˈt͡ʃa/ alg ant bal cent desencotx desencotxa desencotxada desencotxades desencotxaia desencotxaien desencotxaies desencotxam desencotxant desencotxar desencotxara desencotxaran desencotxarem desencotxaren desencotxares desencotxareu desencotxaria desencotxarien desencotxaries desencotxariva desencotxariven desencotxarives desencotxarà desencotxaràs desencotxaré desencotxaríem desencotxaríeu desencotxarívem desencotxaríveu desencotxassen desencotxasses desencotxassin desencotxassis desencotxat desencotxats desencotxau desencotxava desencotxaven desencotxaves desencotxavi desencotxavo desencotxe desencotxeguem desencotxeguessa desencotxeguessen desencotxeguesses desencotxegueu desencotxegués desencotxeguéssom desencotxeguéssou desencotxem desencotxen desencotxes desencotxessa desencotxessen desencotxesses desencotxessi desencotxessin desencotxessis desencotxeu desencotxi desencotxin desencotxis desencotxo desencotxos desencotxs desencotxà desencotxàiem desencotxàieu desencotxàrem desencotxàreu desencotxàs desencotxàssem desencotxàsseu desencotxàssim desencotxàssiu desencotxàvem desencotxàvets desencotxàveu desencotxàvom desencotxés desencotxéssem desencotxésseu desencotxéssim desencotxéssiu desencotxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scendere

desendeutar /de.zen.dewˈta/ /de.zen.dewˈtaɾ/ /də.zən.dəwˈta/ alg ant bal cent desendeut desendeuta desendeutada desendeutades desendeutaia desendeutaien desendeutaies desendeutam desendeutant desendeutar desendeutara desendeutaran desendeutarem desendeutaren desendeutares desendeutareu desendeutaria desendeutarien desendeutaries desendeutariva desendeutariven desendeutarives desendeutarà desendeutaràs desendeutaré desendeutaríem desendeutaríeu desendeutarívem desendeutaríveu desendeutassen desendeutasses desendeutassin desendeutassis desendeutat desendeutats desendeutau desendeutava desendeutaven desendeutaves desendeutavi desendeutavo desendeute desendeuteguem desendeuteguessa desendeuteguessen desendeuteguesses desendeutegueu desendeutegués desendeuteguéssom desendeuteguéssou desendeutem desendeuten desendeutes desendeutessa desendeutessen desendeutesses desendeutessi desendeutessin desendeutessis desendeuteu desendeuti desendeutin desendeutis desendeuto desendeutos desendeuts desendeutà desendeutàiem desendeutàieu desendeutàrem desendeutàreu desendeutàs desendeutàssem desendeutàsseu desendeutàssim desendeutàssiu desendeutàvem desendeutàvets desendeutàveu desendeutàvom desendeutés desendeutéssem desendeutésseu desendeutéssim desendeutéssiu desendeutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disimpeguar

desendimoniar /de.zen.di.mo.niˈa/ /de.zen.di.mo.niˈaɾ/ /də.zən.di.mo.niˈa/ /də.zən.di.mu.niˈa/ alg bal desendimonia desendimoniada desendimoniades desendimoniam desendimoniant desendimoniar desendimoniara desendimoniaran desendimoniarem desendimoniaren desendimoniares desendimoniareu desendimoniaria desendimoniarien desendimoniaries desendimoniarà desendimoniaràs desendimoniaré desendimoniaríem desendimoniaríeu desendimoniassen desendimoniasses desendimoniassin desendimoniassis desendimoniat desendimoniats desendimoniau desendimoniava desendimoniaven desendimoniaves desendimonie desendimoniem desendimonien desendimonies desendimoniessen desendimoniesses desendimoniessin desendimoniessis desendimonieu desendimonii desendimonio desendimonià desendimoniàrem desendimoniàreu desendimoniàs desendimoniàssem desendimoniàsseu desendimoniàssim desendimoniàssiu desendimoniàvem desendimoniàveu desendimoniés desendimoniéssem desendimoniésseu desendimoniéssim desendimoniéssiu desendimonií desendimoniï desendimoniïn desendimoniïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
esorcizzare

desendropir /dez.en.dɾoˈpi/ /dez.en.dɾoˈpiɾ/ /dəz.ən.dɾuˈpi/ alg ant bal centr desendropeix desendropeixa desendropeixen desendropeixes desendropeixi desendropeixin desendropeixis desendropeixo desendropeixs desendropesc desendropesca desendropesquen desendropesques desendropesqui desendropesquin desendropesquis desendropia desendropida desendropides desendropien desendropies desendropiguem desendropiguera desendropigueren desendropigueres desendropiguessen desendropiguesses desendropiguessin desendropiguessis desendropigueu desendropigueva desendropigueven desendropigueves desendropigué desendropiguérem desendropiguéreu desendropigués desendropiguéssem desendropiguésseu desendropiguéssim desendropiguéssiu desendropiguévem desendropiguéveu desendropim desendropint desendropir desendropira desendropiran desendropirem desendropiren desendropires desendropireu desendropiria desendropirien desendropiries desendropiriva desendropiriven desendropirives desendropirà desendropiràs desendropiré desendropiríem desendropiríeu desendropirívem desendropiríveu desendropisc desendropisca desendropisco desendropiscos desendropisquem desendropisquen desendropisques desendropisqueu desendropissa desendropissen desendropisses desendropissi desendropissin desendropissis desendropist desendropit desendropits desendropiu desendropiva desendropiven desendropives desendropix desendropixa desendropixen desendropixes desendropixi desendropixin desendropixis desendropixo desendropixos desendropí desendropíem desendropíets desendropíeu desendropírem desendropíreu desendropís desendropíscon desendropíssem desendropísseu desendropíssim desendropíssiu desendropíssom desendropíssou desendropívem desendropíveu desendropíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stiracchiarsi

desenfadar /de.zeɱ.faˈða/ /de.zeɱ.faˈðaɾ/ /də.zəɱ.fəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenfad desenfada desenfadada desenfadades desenfadam desenfadant desenfadar desenfadara desenfadaran desenfadarem desenfadaren desenfadares desenfadareu desenfadaria desenfadarien desenfadaries desenfadarà desenfadaràs desenfadaré desenfadaríem desenfadaríeu desenfadassen desenfadasses desenfadassin desenfadassis desenfadat desenfadats desenfadau desenfadava desenfadaven desenfadaves desenfade desenfadem desenfaden desenfades desenfadessen desenfadesses desenfadessin desenfadessis desenfadeu desenfadi desenfadin desenfadis desenfado desenfadà desenfadàrem desenfadàreu desenfadàs desenfadàssem desenfadàsseu desenfadàssim desenfadàssiu desenfadàvem desenfadàveu desenfadés desenfadéssem desenfadésseu desenfadéssim desenfadéssiu desenfadí occ sept val v
placare

desenfrenadament /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈmen/ /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈment/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈmen/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈment/ adv
sfrenatamente

desenganxar /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent desenganx desenganxa desenganxada desenganxades desenganxaia desenganxaien desenganxaies desenganxam desenganxant desenganxar desenganxara desenganxaran desenganxarem desenganxaren desenganxares desenganxareu desenganxaria desenganxarien desenganxaries desenganxariva desenganxariven desenganxarives desenganxarà desenganxaràs desenganxaré desenganxaríem desenganxaríeu desenganxarívem desenganxaríveu desenganxassen desenganxasses desenganxassin desenganxassis desenganxat desenganxats desenganxau desenganxava desenganxaven desenganxaves desenganxavi desenganxavo desenganxe desenganxeguem desenganxeguessa desenganxeguessen desenganxeguesses desenganxegueu desenganxegués desenganxeguéssom desenganxeguéssou desenganxem desenganxen desenganxes desenganxessa desenganxessen desenganxesses desenganxessi desenganxessin desenganxessis desenganxeu desenganxi desenganxin desenganxis desenganxo desenganxos desenganxs desenganxà desenganxàiem desenganxàieu desenganxàrem desenganxàreu desenganxàs desenganxàssem desenganxàsseu desenganxàssim desenganxàssiu desenganxàvem desenganxàvets desenganxàveu desenganxàvom desenganxés desenganxéssem desenganxésseu desenganxéssim desenganxéssiu desenganxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sganciare

desengreixar /de.zeŋ.ɡɾejˈʃa/ /de.zeŋ.ɡɾejˈʃaɾ/ /de.zeŋ.ɡɾeˈʃa/ /də.zəŋ.ɡɾəˈʃa/ alg ant bal cent desengreix desengreixa desengreixada desengreixades desengreixaia desengreixaien desengreixaies desengreixam desengreixant desengreixar desengreixara desengreixaran desengreixarem desengreixaren desengreixares desengreixareu desengreixaria desengreixarien desengreixaries desengreixariva desengreixariven desengreixarives desengreixarà desengreixaràs desengreixaré desengreixaríem desengreixaríeu desengreixarívem desengreixaríveu desengreixassen desengreixasses desengreixassin desengreixassis desengreixat desengreixats desengreixau desengreixava desengreixaven desengreixaves desengreixavi desengreixavo desengreixe desengreixeguem desengreixeguessa desengreixeguessen desengreixeguesses desengreixegueu desengreixegués desengreixeguéssom desengreixeguéssou desengreixem desengreixen desengreixes desengreixessa desengreixessen desengreixesses desengreixessi desengreixessin desengreixessis desengreixeu desengreixi desengreixin desengreixis desengreixo desengreixos desengreixs desengreixà desengreixàiem desengreixàieu desengreixàrem desengreixàreu desengreixàs desengreixàssem desengreixàsseu desengreixàssim desengreixàssiu desengreixàvem desengreixàvets desengreixàveu desengreixàvom desengreixés desengreixéssem desengreixésseu desengreixéssim desengreixéssiu desengreixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dimagrire

desengrevir /dez.en.ɣɾeˈβiɾ/ /dez.ən.ɣɾeˈβi/ /dəz.ən.ɣɾəˈβi/ alg ant bal centr desengreveix desengreveixa desengreveixen desengreveixes desengreveixi desengreveixin desengreveixis desengreveixo desengreveixs desengrevesc desengrevesca desengrevesquen desengrevesques desengrevesqui desengrevesquin desengrevesquis desengrevia desengrevida desengrevides desengrevien desengrevies desengreviguem desengreviguera desengrevigueren desengrevigueres desengreviguessen desengreviguesses desengreviguessin desengreviguessis desengrevigueu desengrevigueva desengrevigueven desengrevigueves desengrevigué desengreviguérem desengreviguéreu desengrevigués desengreviguéssem desengreviguésseu desengreviguéssim desengreviguéssiu desengreviguévem desengreviguéveu desengrevim desengrevint desengrevir desengrevira desengreviran desengrevirem desengreviren desengrevires desengrevireu desengreviria desengrevirien desengreviries desengreviriva desengreviriven desengrevirives desengrevirà desengreviràs desengreviré desengreviríem desengreviríeu desengrevirívem desengreviríveu desengrevisc desengrevisca desengrevisco desengreviscos desengrevisquem desengrevisquen desengrevisques desengrevisqueu desengrevissa desengrevissen desengrevisses desengrevissi desengrevissin desengrevissis desengrevist desengrevit desengrevits desengreviu desengreviva desengreviven desengrevives desengrevix desengrevixa desengrevixen desengrevixes desengrevixi desengrevixin desengrevixis desengrevixo desengrevixos desengreví desengrevíem desengrevíets desengrevíeu desengrevírem desengrevíreu desengrevís desengrevíscon desengrevíssem desengrevísseu desengrevíssim desengrevíssiu desengrevíssom desengrevíssou desengrevívem desengrevíveu desengrevíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
attenuare

desengruixir /de.zeŋ.ɡɾujˈʃi/ /de.zeŋ.ɡɾujˈʃiɾ/ /de.zeŋ.ɡɾuˈʃi/ /də.zəŋ.ɡɾuˈʃi/ alg ant bal centr desengruixeix desengruixeixa desengruixeixen desengruixeixes desengruixeixi desengruixeixin desengruixeixis desengruixeixo desengruixeixs desengruixesc desengruixesca desengruixesquen desengruixesques desengruixesqui desengruixesquin desengruixesquis desengruixia desengruixida desengruixides desengruixien desengruixies desengruixiguem desengruixiguera desengruixigueren desengruixigueres desengruixiguessen desengruixiguesses desengruixiguessin desengruixiguessis desengruixigueu desengruixigueva desengruixigueven desengruixigueves desengruixigué desengruixiguérem desengruixiguéreu desengruixigués desengruixiguéssem desengruixiguésseu desengruixiguéssim desengruixiguéssiu desengruixiguévem desengruixiguéveu desengruixim desengruixint desengruixir desengruixira desengruixiran desengruixirem desengruixiren desengruixires desengruixireu desengruixiria desengruixirien desengruixiries desengruixiriva desengruixiriven desengruixirives desengruixirà desengruixiràs desengruixiré desengruixiríem desengruixiríeu desengruixirívem desengruixiríveu desengruixisc desengruixisca desengruixisco desengruixiscos desengruixisquem desengruixisquen desengruixisques desengruixisqueu desengruixissa desengruixissen desengruixisses desengruixissi desengruixissin desengruixissis desengruixist desengruixit desengruixits desengruixiu desengruixiva desengruixiven desengruixives desengruixix desengruixixa desengruixixen desengruixixes desengruixixi desengruixixin desengruixixis desengruixixo desengruixixos desengruixí desengruixíem desengruixíets desengruixíeu desengruixírem desengruixíreu desengruixís desengruixíscon desengruixíssem desengruixísseu desengruixíssim desengruixíssiu desengruixíssom desengruixíssou desengruixívem desengruixíveu desengruixíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sgrossare

desenlletgir /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /də.zəɲ.ʎəˈd͡ʒi/ alg ant bal centr desenlletgeix desenlletgeixa desenlletgeixen desenlletgeixes desenlletgeixi desenlletgeixin desenlletgeixis desenlletgeixo desenlletgeixs desenlletgesc desenlletgesca desenlletgesquen desenlletgesques desenlletgesqui desenlletgesquin desenlletgesquis desenlletgia desenlletgida desenlletgides desenlletgien desenlletgies desenlletgiguem desenlletgiguera desenlletgigueren desenlletgigueres desenlletgiguessen desenlletgiguesses desenlletgiguessin desenlletgiguessis desenlletgigueu desenlletgigueva desenlletgigueven desenlletgigueves desenlletgigué desenlletgiguérem desenlletgiguéreu desenlletgigués desenlletgiguéssem desenlletgiguésseu desenlletgiguéssim desenlletgiguéssiu desenlletgiguévem desenlletgiguéveu desenlletgim desenlletgint desenlletgir desenlletgira desenlletgiran desenlletgirem desenlletgiren desenlletgires desenlletgireu desenlletgiria desenlletgirien desenlletgiries desenlletgiriva desenlletgiriven desenlletgirives desenlletgirà desenlletgiràs desenlletgiré desenlletgiríem desenlletgiríeu desenlletgirívem desenlletgiríveu desenlletgisc desenlletgisca desenlletgisco desenlletgiscos desenlletgisquem desenlletgisquen desenlletgisques desenlletgisqueu desenlletgissa desenlletgissen desenlletgisses desenlletgissi desenlletgissin desenlletgissis desenlletgist desenlletgit desenlletgits desenlletgiu desenlletgiva desenlletgiven desenlletgives desenlletgix desenlletgixa desenlletgixen desenlletgixes desenlletgixi desenlletgixin desenlletgixis desenlletgixo desenlletgixos desenlletgí desenlletgíem desenlletgíets desenlletgíeu desenlletgírem desenlletgíreu desenlletgís desenlletgíscon desenlletgíssem desenlletgísseu desenlletgíssim desenlletgíssiu desenlletgíssom desenlletgíssou desenlletgívem desenlletgíveu desenlletgíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
valorizzare

desenraonadament /de.zen.ra.oˌna.ðaˈmen/ /de.zen.ra.oˌna.ðaˈment/ /də.zən.rə.oˌna.ðəˈment/ /də.zən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
irragionevolmente

desenrotllar /de.zen.roʎˈʎa/ /de.zen.roˈʎa/ /de.zen.roˈʎaɾ/ /də.zən.roɫˈɫa/ /də.zən.ruɫˈɫa/ /də.zən.ruʎˈʎa/ alg ant bal cent desenrotll desenrotlla desenrotllada desenrotllades desenrotllaia desenrotllaien desenrotllaies desenrotllam desenrotllant desenrotllar desenrotllara desenrotllaran desenrotllarem desenrotllaren desenrotllares desenrotllareu desenrotllaria desenrotllarien desenrotllaries desenrotllariva desenrotllariven desenrotllarives desenrotllarà desenrotllaràs desenrotllaré desenrotllaríem desenrotllaríeu desenrotllarívem desenrotllaríveu desenrotllassen desenrotllasses desenrotllassin desenrotllassis desenrotllat desenrotllats desenrotllau desenrotllava desenrotllaven desenrotllaves desenrotllavi desenrotllavo desenrotlle desenrotlleguem desenrotlleguessa desenrotlleguessen desenrotlleguesses desenrotllegueu desenrotllegués desenrotlleguéssom desenrotlleguéssou desenrotllem desenrotllen desenrotlles desenrotllessa desenrotllessen desenrotllesses desenrotllessi desenrotllessin desenrotllessis desenrotlleu desenrotlli desenrotllin desenrotllis desenrotllo desenrotllos desenrotlls desenrotllà desenrotllàiem desenrotllàieu desenrotllàrem desenrotllàreu desenrotllàs desenrotllàssem desenrotllàsseu desenrotllàssim desenrotllàssiu desenrotllàvem desenrotllàvets desenrotllàveu desenrotllàvom desenrotllés desenrotlléssem desenrotllésseu desenrotlléssim desenrotlléssiu desenrotllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
srotolare
Estendre una cosa que estava desada en forma de rotlle.
sviluppare
Continuar un procés que només estava iniciat.

desensenyorir /dez.en.se.ɲoˈɾiɾ/ /dez.en.sə.ɲoˈɾi/ /dəz.ən.sə.ɲuˈɾi/ alg ant bal centr desensenyoreix desensenyoreixa desensenyoreixen desensenyoreixes desensenyoreixi desensenyoreixin desensenyoreixis desensenyoreixo desensenyoreixs desensenyoresc desensenyoresca desensenyoresquen desensenyoresques desensenyoresqui desensenyoresquin desensenyoresquis desensenyoria desensenyorida desensenyorides desensenyorien desensenyories desensenyoriguem desensenyoriguera desensenyorigueren desensenyorigueres desensenyoriguessen desensenyoriguesses desensenyoriguessin desensenyoriguessis desensenyorigueu desensenyorigueva desensenyorigueven desensenyorigueves desensenyorigué desensenyoriguérem desensenyoriguéreu desensenyorigués desensenyoriguéssem desensenyoriguésseu desensenyoriguéssim desensenyoriguéssiu desensenyoriguévem desensenyoriguéveu desensenyorim desensenyorint desensenyorir desensenyorira desensenyoriran desensenyorirem desensenyoriren desensenyorires desensenyorireu desensenyoriria desensenyoririen desensenyoriries desensenyoririva desensenyoririven desensenyoririves desensenyorirà desensenyoriràs desensenyoriré desensenyoriríem desensenyoriríeu desensenyorirívem desensenyoriríveu desensenyorisc desensenyorisca desensenyorisco desensenyoriscos desensenyorisquem desensenyorisquen desensenyorisques desensenyorisqueu desensenyorissa desensenyorissen desensenyorisses desensenyorissi desensenyorissin desensenyorissis desensenyorist desensenyorit desensenyorits desensenyoriu desensenyoriva desensenyoriven desensenyorives desensenyorix desensenyorixa desensenyorixen desensenyorixes desensenyorixi desensenyorixin desensenyorixis desensenyorixo desensenyorixos desensenyorí desensenyoríem desensenyoríets desensenyoríeu desensenyorírem desensenyoríreu desensenyorís desensenyoríscon desensenyoríssem desensenyorísseu desensenyoríssim desensenyoríssiu desensenyoríssom desensenyoríssou desensenyorívem desensenyoríveu desensenyoríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spossessare

desensopir /ðez.en.soˈpi/ /ðez.en.soˈpiɾ/ /ðəz.ən.suˈpi/ alg ant bal centr desensopeix desensopeixa desensopeixen desensopeixes desensopeixi desensopeixin desensopeixis desensopeixo desensopeixs desensopesc desensopesca desensopesquen desensopesques desensopesqui desensopesquin desensopesquis desensopia desensopida desensopides desensopien desensopies desensopiguem desensopiguera desensopigueren desensopigueres desensopiguessen desensopiguesses desensopiguessin desensopiguessis desensopigueu desensopigueva desensopigueven desensopigueves desensopigué desensopiguérem desensopiguéreu desensopigués desensopiguéssem desensopiguésseu desensopiguéssim desensopiguéssiu desensopiguévem desensopiguéveu desensopim desensopint desensopir desensopira desensopiran desensopirem desensopiren desensopires desensopireu desensopiria desensopirien desensopiries desensopiriva desensopiriven desensopirives desensopirà desensopiràs desensopiré desensopiríem desensopiríeu desensopirívem desensopiríveu desensopisc desensopisca desensopisco desensopiscos desensopisquem desensopisquen desensopisques desensopisqueu desensopissa desensopissen desensopisses desensopissi desensopissin desensopissis desensopist desensopit desensopits desensopiu desensopiva desensopiven desensopives desensopix desensopixa desensopixen desensopixes desensopixi desensopixin desensopixis desensopixo desensopixos desensopí desensopíem desensopíets desensopíeu desensopírem desensopíreu desensopís desensopíscon desensopíssem desensopísseu desensopíssim desensopíssiu desensopíssom desensopíssou desensopívem desensopíveu desensopíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
svegliare

desentenebrir /ðez.en.dɾoˈpiɾ/ /ðez.en.te.neˈβɾi/ /ðəz.ən.tə.nəˈβɾi/ alg ant bal centr desentenebreix desentenebreixa desentenebreixen desentenebreixes desentenebreixi desentenebreixin desentenebreixis desentenebreixo desentenebreixs desentenebresc desentenebresca desentenebresquen desentenebresques desentenebresqui desentenebresquin desentenebresquis desentenebria desentenebrida desentenebrides desentenebrien desentenebries desentenebriguem desentenebriguera desentenebrigueren desentenebrigueres desentenebriguessen desentenebriguesses desentenebriguessin desentenebriguessis desentenebrigueu desentenebrigueva desentenebrigueven desentenebrigueves desentenebrigué desentenebriguérem desentenebriguéreu desentenebrigués desentenebriguéssem desentenebriguésseu desentenebriguéssim desentenebriguéssiu desentenebriguévem desentenebriguéveu desentenebrim desentenebrint desentenebrir desentenebrira desentenebriran desentenebrirem desentenebriren desentenebrires desentenebrireu desentenebriria desentenebririen desentenebriries desentenebririva desentenebririven desentenebririves desentenebrirà desentenebriràs desentenebriré desentenebriríem desentenebriríeu desentenebrirívem desentenebriríveu desentenebrisc desentenebrisca desentenebrisco desentenebriscos desentenebrisquem desentenebrisquen desentenebrisques desentenebrisqueu desentenebrissa desentenebrissen desentenebrisses desentenebrissi desentenebrissin desentenebrissis desentenebrist desentenebrit desentenebrits desentenebriu desentenebriva desentenebriven desentenebrives desentenebrix desentenebrixa desentenebrixen desentenebrixes desentenebrixi desentenebrixin desentenebrixis desentenebrixo desentenebrixos desentenebrí desentenebríem desentenebríets desentenebríeu desentenebrírem desentenebríreu desentenebrís desentenebríscon desentenebríssem desentenebrísseu desentenebríssim desentenebríssiu desentenebríssom desentenebríssou desentenebrívem desentenebríveu desentenebríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sgombrare

desentonadament /de.zen.toˌna.ðaˈmen/ /de.zen.toˌna.ðaˈment/ /də.zən.toˌna.ðəˈment/ /də.zən.tuˌna.ðəˈmen/ adv
alteratamente

desentumir /dez.en.tuˈmi/ /dez.en.tuˈmiɾ/ /dəz.ən.tuˈmi/ alg ant bal centr desentumeix desentumeixa desentumeixen desentumeixes desentumeixi desentumeixin desentumeixis desentumeixo desentumeixs desentumesc desentumesca desentumesquen desentumesques desentumesqui desentumesquin desentumesquis desentumia desentumida desentumides desentumien desentumies desentumiguem desentumiguera desentumigueren desentumigueres desentumiguessen desentumiguesses desentumiguessin desentumiguessis desentumigueu desentumigueva desentumigueven desentumigueves desentumigué desentumiguérem desentumiguéreu desentumigués desentumiguéssem desentumiguésseu desentumiguéssim desentumiguéssiu desentumiguévem desentumiguéveu desentumim desentumint desentumir desentumira desentumiran desentumirem desentumiren desentumires desentumireu desentumiria desentumirien desentumiries desentumiriva desentumiriven desentumirives desentumirà desentumiràs desentumiré desentumiríem desentumiríeu desentumirívem desentumiríveu desentumisc desentumisca desentumisco desentumiscos desentumisquem desentumisquen desentumisques desentumisqueu desentumissa desentumissen desentumisses desentumissi desentumissin desentumissis desentumist desentumit desentumits desentumiu desentumiva desentumiven desentumives desentumix desentumixa desentumixen desentumixes desentumixi desentumixin desentumixis desentumixo desentumixos desentumí desentumíem desentumíets desentumíeu desentumírem desentumíreu desentumís desentumíscon desentumíssem desentumísseu desentumíssim desentumíssiu desentumíssom desentumíssou desentumívem desentumíveu desentumíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sgranchire

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
sviluppo potenziamento

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
sviluppare

desert /deˈzɛɾt/ n masc
deserto
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
disperatamente

desesperadorament /de.zes.pe.ɾaˌðo.ɾaˈmɛn/ /de.zes.pe.ɾaˌðo.ɾaˈmɛnt/ /də.zəs.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmɛn/ /də.zəs.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmɛnt/ adv
snervatamente

desespessir /de.zes.peˈsi/ /de.zes.peˈsiɾ/ /də.zəs.pəˈsi/ alg ant bal centr desespesseix desespesseixa desespesseixen desespesseixes desespesseixi desespesseixin desespesseixis desespesseixo desespesseixs desespessesc desespessesca desespessesquen desespessesques desespessesqui desespessesquin desespessesquis desespessia desespessida desespessides desespessien desespessies desespessiguem desespessiguera desespessigueren desespessigueres desespessiguessen desespessiguesses desespessiguessin desespessiguessis desespessigueu desespessigueva desespessigueven desespessigueves desespessigué desespessiguérem desespessiguéreu desespessigués desespessiguéssem desespessiguésseu desespessiguéssim desespessiguéssiu desespessiguévem desespessiguéveu desespessim desespessint desespessir desespessira desespessiran desespessirem desespessiren desespessires desespessireu desespessiria desespessirien desespessiries desespessiriva desespessiriven desespessirives desespessirà desespessiràs desespessiré desespessiríem desespessiríeu desespessirívem desespessiríveu desespessisc desespessisca desespessisco desespessiscos desespessisquem desespessisquen desespessisques desespessisqueu desespessissa desespessissen desespessisses desespessissi desespessissin desespessissis desespessist desespessit desespessits desespessiu desespessiva desespessiven desespessives desespessix desespessixa desespessixen desespessixes desespessixi desespessixin desespessixis desespessixo desespessixos desespessí desespessíem desespessíets desespessíeu desespessírem desespessíreu desespessís desespessíscon desespessíssem desespessísseu desespessíssim desespessíssiu desespessíssom desespessíssou desespessívem desespessíveu desespessíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rendere meno spessa

desestibar /dez.es.tiˈβa/ /dez.es.tiˈβaɾ/ /dəz.əs.tiˈβa/ alg ant bal cent desestib desestiba desestibada desestibades desestibaia desestibaien desestibaies desestibam desestibant desestibar desestibara desestibaran desestibarem desestibaren desestibares desestibareu desestibaria desestibarien desestibaries desestibariva desestibariven desestibarives desestibarà desestibaràs desestibaré desestibaríem desestibaríeu desestibarívem desestibaríveu desestibassen desestibasses desestibassin desestibassis desestibat desestibats desestibau desestibava desestibaven desestibaves desestibavi desestibavo desestibe desestibeguem desestibeguessa desestibeguessen desestibeguesses desestibegueu desestibegués desestibeguéssom desestibeguéssou desestibem desestiben desestibes desestibessa desestibessen desestibesses desestibessi desestibessin desestibessis desestibeu desestibi desestibin desestibis desestibo desestibos desestibs desestibà desestibàiem desestibàieu desestibàrem desestibàreu desestibàs desestibàssem desestibàsseu desestibàssim desestibàssiu desestibàvem desestibàvets desestibàveu desestibàvom desestibés desestibéssem desestibésseu desestibéssim desestibéssiu desestibí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distendere

desestimar /da.zas.tiˈma/ /de.zes.tiˈma/ /de.zes.tiˈmaɾ/ /də.zəs.tiˈma/ /də.zəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desestim desestima desestimada desestimades desestimam desestimant desestimar desestimara desestimaran desestimarem desestimaren desestimares desestimareu desestimaria desestimarien desestimaries desestimarà desestimaràs desestimaré desestimaríem desestimaríeu desestimassen desestimasses desestimassin desestimassis desestimat desestimats desestimau desestimava desestimaven desestimaves desestime desestimem desestimen desestimes desestimessen desestimesses desestimessin desestimessis desestimeu desestimi desestimin desestimis desestimo desestimà desestimàrem desestimàreu desestimàs desestimàssem desestimàsseu desestimàssim desestimàssiu desestimàvem desestimàveu desestimés desestiméssem desestimésseu desestiméssim desestiméssiu desestimí occ sept val v
disistimare
No tenir l’estimació deguda, subestimar.

desfavorablement /des.fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /des.fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /des.fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /dəs.fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /dəs.fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
sfavorevolmente

desfavorir /des.fa.βoˈɾi/ /des.fa.βoˈɾiɾ/ /dəs.fə.voˈɾi/ /dəs.fə.βuˈɾi/ alg ant bal centr desfavoreix desfavoreixa desfavoreixen desfavoreixes desfavoreixi desfavoreixin desfavoreixis desfavoreixo desfavoreixs desfavoresc desfavoresca desfavoresquen desfavoresques desfavoresqui desfavoresquin desfavoresquis desfavoria desfavorida desfavorides desfavorien desfavories desfavoriguem desfavoriguera desfavorigueren desfavorigueres desfavoriguessen desfavoriguesses desfavoriguessin desfavoriguessis desfavorigueu desfavorigueva desfavorigueven desfavorigueves desfavorigué desfavoriguérem desfavoriguéreu desfavorigués desfavoriguéssem desfavoriguésseu desfavoriguéssim desfavoriguéssiu desfavoriguévem desfavoriguéveu desfavorim desfavorint desfavorir desfavorira desfavoriran desfavorirem desfavoriren desfavorires desfavorireu desfavoriria desfavoririen desfavoriries desfavoririva desfavoririven desfavoririves desfavorirà desfavoriràs desfavoriré desfavoriríem desfavoriríeu desfavorirívem desfavoriríveu desfavorisc desfavorisca desfavorisco desfavoriscos desfavorisquem desfavorisquen desfavorisques desfavorisqueu desfavorissa desfavorissen desfavorisses desfavorissi desfavorissin desfavorissis desfavorist desfavorit desfavorits desfavoriu desfavoriva desfavoriven desfavorives desfavorix desfavorixa desfavorixen desfavorixes desfavorixi desfavorixin desfavorixis desfavorixo desfavorixos desfavorí desfavoríem desfavoríets desfavoríeu desfavorírem desfavoríreu desfavorís desfavoríscon desfavoríssem desfavorísseu desfavoríssim desfavoríssiu desfavoríssom desfavoríssou desfavorívem desfavoríveu desfavoríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sfavorire

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ alg bal desfacem desfacen desfaces desfaceu desfaci desfacin desfacis desfaig desfan desfaran desfarem desfareu desfaria desfarien desfaries desfarà desfaràs desfaré desfaríem desfaríeu desfaç desfaça desfeia desfeien desfeies desfeim desfeis desfem desfent desfer desfera desferen desferes desfessen desfesses desfessin desfessis desfet desfeta desfetes desfets desfeu desfiu desfà desfàs desfèiem desfèieu desfé desféiem desféieu desférem desféreu desfés desféssem desfésseu desféssim desféssiu desféu val v
disfare
Eliminar la feina feta.
smontare
Desmuntar l'ordre com està organitzada una cosa.
sciogliere
Fer fondre, dissoldre, dividir a miques.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
defibrillatore

desfici /desˈfi.si/ /dəsˈfi.si/ n masc
irrequietezza

desficiar /des.fi.siˈa/ /des.fi.siˈaɾ/ /dəs.fi.siˈa/ alg bal desficia desficiada desficiades desficiam desficiant desficiar desficiara desficiaran desficiarem desficiaren desficiares desficiareu desficiaria desficiarien desficiaries desficiarà desficiaràs desficiaré desficiaríem desficiaríeu desficiassen desficiasses desficiassin desficiassis desficiat desficiats desficiau desficiava desficiaven desficiaves desficie desficiem desficien desficies desficiessen desficiesses desficiessin desficiessis desficieu desficii desficio desficià desficiàrem desficiàreu desficiàs desficiàssem desficiàsseu desficiàssim desficiàssiu desficiàvem desficiàveu desficiés desficiéssem desficiésseu desficiéssim desficiéssiu desficií desficiï desficiïn desficiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
agitare

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
sfilata parata

desfilar /des.fiˈɫa/ /des.fiˈɫaɾ/ /dəs.fiˈɫa/ alg ant bal cent desfil desfila desfilada desfilades desfilaia desfilaien desfilaies desfilam desfilant desfilar desfilara desfilaran desfilarem desfilaren desfilares desfilareu desfilaria desfilarien desfilaries desfilariva desfilariven desfilarives desfilarà desfilaràs desfilaré desfilaríem desfilaríeu desfilarívem desfilaríveu desfilassen desfilasses desfilassin desfilassis desfilat desfilats desfilau desfilava desfilaven desfilaves desfilavi desfilavo desfile desfileguem desfileguessa desfileguessen desfileguesses desfilegueu desfilegués desfileguéssom desfileguéssou desfilem desfilen desfiles desfilessa desfilessen desfilesses desfilessi desfilessin desfilessis desfileu desfili desfilin desfilis desfilo desfilos desfils desfilà desfilàiem desfilàieu desfilàrem desfilàreu desfilàs desfilàssem desfilàsseu desfilàssim desfilàssiu desfilàvem desfilàvets desfilàveu desfilàvom desfilés desfiléssem desfilésseu desfiléssim desfiléssiu desfilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sfilare
Exhibir-se de manera ordenada unes persones, mentre caminen a la vista d'altres.
Trencar-se els fils de l'extrem d'un teixit.
Trencar en fibres un peix.

desflorir /ðes.fɫoˈɾi/ /ðes.fɫoˈɾiɾ/ /ðəs.fɫuˈɾi/ alg ant bal centr desfloreix desfloreixa desfloreixen desfloreixes desfloreixi desfloreixin desfloreixis desfloreixo desfloreixs desfloresc desfloresca desfloresquen desfloresques desfloresqui desfloresquin desfloresquis desfloria desflorida desflorides desflorien desflories desfloriguem desfloriguera desflorigueren desflorigueres desfloriguessen desfloriguesses desfloriguessin desfloriguessis desflorigueu desflorigueva desflorigueven desflorigueves desflorigué desfloriguérem desfloriguéreu desflorigués desfloriguéssem desfloriguésseu desfloriguéssim desfloriguéssiu desfloriguévem desfloriguéveu desflorim desflorint desflorir desflorira desfloriran desflorirem desfloriren desflorires desflorireu desfloriria desfloririen desfloriries desfloririva desfloririven desfloririves desflorirà desfloriràs desfloriré desfloriríem desfloriríeu desflorirívem desfloriríveu desflorisc desflorisca desflorisco desfloriscos desflorisquem desflorisquen desflorisques desflorisqueu desflorissa desflorissen desflorisses desflorissi desflorissin desflorissis desflorist desflorit desflorits desfloriu desfloriva desfloriven desflorives desflorix desflorixa desflorixen desflorixes desflorixi desflorixin desflorixis desflorixo desflorixos desflorí desfloríem desfloríets desfloríeu desflorírem desfloríreu desflorís desfloríscon desfloríssem desflorísseu desfloríssim desfloríssiu desfloríssom desfloríssou desflorívem desfloríveu desfloríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deflorare
Perdre les flors una planta.
Eliminar els fongs que s'han instal·lat en una superfície.

desfregadament /des.fɾeˌɣa.ðaˈmen/ /des.fɾeˌɣa.ðaˈment/ /dəs.fɾəˌɣa.ðəˈmen/ /dəs.fɾəˌɣa.ðəˈment/ adv
vuotamente

desgavell /dez.ɣaˈveʎ/ /dez.ɣaˈβeʎ/ /dəz.ɡəˈβeʎ/ /dəz.ɣəˈveʎ/ n masc
disordine

desgavellar /dez.ɣa.veˈʎaɾ/ /dez.ɣa.βeˈʎa/ /dəz.ɡə.βəˈʎa/ /dəz.ɣə.vəˈʎa/ alg ant bal cent desgavell desgavella desgavellada desgavellades desgavellaia desgavellaien desgavellaies desgavellam desgavellant desgavellar desgavellara desgavellaran desgavellarem desgavellaren desgavellares desgavellareu desgavellaria desgavellarien desgavellaries desgavellariva desgavellariven desgavellarives desgavellarà desgavellaràs desgavellaré desgavellaríem desgavellaríeu desgavellarívem desgavellaríveu desgavellassen desgavellasses desgavellassin desgavellassis desgavellat desgavellats desgavellau desgavellava desgavellaven desgavellaves desgavellavi desgavellavo desgavelle desgavelleguem desgavelleguessa desgavelleguessen desgavelleguesses desgavellegueu desgavellegués desgavelleguéssom desgavelleguéssou desgavellem desgavellen desgavelles desgavellessa desgavellessen desgavellesses desgavellessi desgavellessin desgavellessis desgavelleu desgavelli desgavellin desgavellis desgavello desgavellos desgavells desgavellà desgavellàiem desgavellàieu desgavellàrem desgavellàreu desgavellàs desgavellàssem desgavellàsseu desgavellàssim desgavellàssiu desgavellàvem desgavellàvets desgavellàveu desgavellàvom desgavellés desgavelléssem desgavellésseu desgavelléssim desgavelléssiu desgavellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mettere in disordine

desgraciadament /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈmen/ /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈment/ /dəz.ɡɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈment/ adv
disgraziatamente

desguarnir /ðes.ɣwaɾˈniɾ/ /ðes.ɣwəɾˈni/ /ðəs.ɣwəɾˈni/ alg ant bal centr desguarneix desguarneixa desguarneixen desguarneixes desguarneixi desguarneixin desguarneixis desguarneixo desguarneixs desguarnesc desguarnesca desguarnesquen desguarnesques desguarnesqui desguarnesquin desguarnesquis desguarnia desguarnida desguarnides desguarnien desguarnies desguarniguem desguarniguera desguarnigueren desguarnigueres desguarniguessen desguarniguesses desguarniguessin desguarniguessis desguarnigueu desguarnigueva desguarnigueven desguarnigueves desguarnigué desguarniguérem desguarniguéreu desguarnigués desguarniguéssem desguarniguésseu desguarniguéssim desguarniguéssiu desguarniguévem desguarniguéveu desguarnim desguarnint desguarnir desguarnira desguarniran desguarnirem desguarniren desguarnires desguarnireu desguarniria desguarnirien desguarniries desguarniriva desguarniriven desguarnirives desguarnirà desguarniràs desguarniré desguarniríem desguarniríeu desguarnirívem desguarniríveu desguarnisc desguarnisca desguarnisco desguarniscos desguarnisquem desguarnisquen desguarnisques desguarnisqueu desguarnissa desguarnissen desguarnisses desguarnissi desguarnissin desguarnissis desguarnist desguarnit desguarnits desguarniu desguarniva desguarniven desguarnives desguarnix desguarnixa desguarnixen desguarnixes desguarnixi desguarnixin desguarnixis desguarnixo desguarnixos desguarní desguarníem desguarníets desguarníeu desguarnírem desguarníreu desguarnís desguarníscon desguarníssem desguarnísseu desguarníssim desguarníssiu desguarníssom desguarníssou desguarnívem desguarníveu desguarníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmantellare

desguàs /ðezˈɣwas/ /ðəzˈɣwas/ n masc
grondaia
Instal·lació per a dirigir l'aigua residual cap a la claveguera.

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ adv
disonestamente

deshonrosament /de.zonˌro.zaˈmen/ /de.zonˌro.zaˈment/ /də.zonˌro.zəˈment/ /də.zunˌro.zəˈmen/ adv
disonorevolmente

desideràtum /de.zi.ðeˈɾa.tum/ /də.zi.ðəˈɾa.tum/ n masc
desiderato

desidiosament /de.zi.ðiˌo.zaˈmen/ /de.zi.ðiˌo.zaˈment/ /də.zi.ðiˌo.zəˈmen/ /də.zi.ðiˌo.zəˈment/ adv
negligentemente

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
desiderio
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.
voglia
Capritx sobtat i incontrolable que apareix en les dones embarassades.
Taca de naixement a la pell que s’atribueix a un capritx no satisfet de la mare.

designar /de.ziŋˈna/ /de.ziɡˈna/ /de.ziɡˈnaɾ/ /də.ziŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) design designa designada designades designam designant designar designara designaran designarem designaren designares designareu designaria designarien designaries designarà designaràs designaré designaríem designaríeu designassen designasses designassin designassis designat designats designau designava designaven designaves designe designem designen designes designessen designesses designessin designessis designeu designi designin designis designo designà designàrem designàreu designàs designàssem designàsseu designàssim designàssiu designàvem designàveu designés designéssem designésseu designéssim designéssiu designí occ sept val v
designare
Referir-se a algú o alguna cosa mitjançant un nom o un tret identificador.
Indicar una persona per a un càrrec, una funció.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
diseguale

desigualar /de.zi.ɣwaˈɫa/ /de.zi.ɣwaˈɫaɾ/ /də.zi.ɣwəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desigual desiguala desigualada desigualades desigualam desigualant desigualar desigualara desigualaran desigualarem desigualaren desigualares desigualareu desigualaria desigualarien desigualaries desigualarà desigualaràs desigualaré desigualaríem desigualaríeu desigualassen desigualasses desigualassin desigualassis desigualat desigualats desigualau desigualava desigualaven desigualaves desiguale desigualem desigualen desiguales desigualessen desigualesses desigualessin desigualessis desigualeu desiguali desigualin desigualis desigualo desigualà desigualàrem desigualàreu desigualàs desigualàssem desigualàsseu desigualàssim desigualàssiu desigualàvem desigualàveu desigualés desigualéssem desigualésseu desigualéssim desigualéssiu desigualí occ sept val v
disuguagliare

desigualment /de.ziˌɣwaɫˈmen/ /de.ziˌɣwaɫˈment/ /də.ziˌɣwaɫˈmen/ /də.ziˌɣwaɫˈment/ adv
disugualmente

desil·lusionar /de.zi.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /də.zi.ɫu.zi.uˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desil·lusion desil·lusiona desil·lusionada desil·lusionades desil·lusionam desil·lusionant desil·lusionar desil·lusionara desil·lusionaran desil·lusionarem desil·lusionaren desil·lusionares desil·lusionareu desil·lusionaria desil·lusionarien desil·lusionaries desil·lusionarà desil·lusionaràs desil·lusionaré desil·lusionaríem desil·lusionaríeu desil·lusionassen desil·lusionasses desil·lusionassin desil·lusionassis desil·lusionat desil·lusionats desil·lusionau desil·lusionava desil·lusionaven desil·lusionaves desil·lusione desil·lusionem desil·lusionen desil·lusiones desil·lusionessen desil·lusionesses desil·lusionessin desil·lusionessis desil·lusioneu desil·lusioni desil·lusionin desil·lusionis desil·lusiono desil·lusionà desil·lusionàrem desil·lusionàreu desil·lusionàs desil·lusionàssem desil·lusionàsseu desil·lusionàssim desil·lusionàssiu desil·lusionàvem desil·lusionàveu desil·lusionés desil·lusionéssem desil·lusionésseu desil·lusionéssim desil·lusionéssiu desil·lusioní occ sept val v
disilludere

desimboltament /de.zimˌbɔɫ.taˈmen/ /de.zimˌbɔɫ.taˈment/ /də.zimˌbɔɫ.təˈmen/ /də.zimˌbɔɫ.təˈment/ adv
disinvoltamente

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ alg ant bal cent desinfect desinfecta desinfectada desinfectades desinfectaia desinfectaien desinfectaies desinfectam desinfectant desinfectar desinfectara desinfectaran desinfectarem desinfectaren desinfectares desinfectareu desinfectaria desinfectarien desinfectaries desinfectariva desinfectariven desinfectarives desinfectarà desinfectaràs desinfectaré desinfectaríem desinfectaríeu desinfectarívem desinfectaríveu desinfectassen desinfectasses desinfectassin desinfectassis desinfectat desinfectats desinfectau desinfectava desinfectaven desinfectaves desinfectavi desinfectavo desinfecte desinfecteguem desinfecteguessa desinfecteguessen desinfecteguesses desinfectegueu desinfectegués desinfecteguéssom desinfecteguéssou desinfectem desinfecten desinfectes desinfectessa desinfectessen desinfectesses desinfectessi desinfectessin desinfectessis desinfecteu desinfecti desinfectin desinfectis desinfecto desinfectos desinfects desinfectà desinfectàiem desinfectàieu desinfectàrem desinfectàreu desinfectàs desinfectàssem desinfectàsseu desinfectàssim desinfectàssiu desinfectàvem desinfectàvets desinfectàveu desinfectàvom desinfectés desinfectéssem desinfectésseu desinfectéssim desinfectéssiu desinfectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disinfettare

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
disintegrazione

desintegrar /de.zin.teˈɣɾa/ /de.zin.teˈɣɾaɾ/ /də.zin.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desintegr desintegra desintegrada desintegrades desintegram desintegrant desintegrar desintegrara desintegraran desintegrarem desintegraren desintegrares desintegrareu desintegraria desintegrarien desintegraries desintegrarà desintegraràs desintegraré desintegraríem desintegraríeu desintegrassen desintegrasses desintegrassin desintegrassis desintegrat desintegrats desintegrau desintegrava desintegraven desintegraves desintegre desintegrem desintegren desintegres desintegressen desintegresses desintegressin desintegressis desintegreu desintegri desintegrin desintegris desintegro desintegrà desintegràrem desintegràreu desintegràs desintegràssem desintegràsseu desintegràssim desintegràssiu desintegràvem desintegràveu desintegrés desintegréssem desintegrésseu desintegréssim desintegréssiu desintegrí occ sept val v
desintegrare

desinteressadament /de.zin.te.ɾeˌsa.ðaˈmen/ /de.zin.te.ɾeˌsa.ðaˈment/ /də.zin.tə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /də.zin.tə.ɾəˌsa.ðəˈment/ adv
disinteressatamente

desistiment /de.zis.tiˈmen/ /de.zis.tiˈment/ /də.zis.tiˈmen/ /də.zis.tiˈment/ n masc
desistenza

desistir /de.zisˈti/ /de.zisˈtiɾ/ /də.zisˈti/ alg ant bal centr desisteix desisteixa desisteixen desisteixes desisteixi desisteixin desisteixis desisteixo desisteixs desistesc desistesca desistesquen desistesques desistesqui desistesquin desistesquis desistia desistida desistides desistien desisties desistiguem desistiguera desistigueren desistigueres desistiguessen desistiguesses desistiguessin desistiguessis desistigueu desistigueva desistigueven desistigueves desistigué desistiguérem desistiguéreu desistigués desistiguéssem desistiguésseu desistiguéssim desistiguéssiu desistiguévem desistiguéveu desistim desistint desistir desistira desistiran desistirem desistiren desistires desistireu desistiria desistirien desistiries desistiriva desistiriven desistirives desistirà desistiràs desistiré desistiríem desistiríeu desistirívem desistiríveu desistisc desistisca desistisco desistiscos desistisquem desistisquen desistisques desistisqueu desistissa desistissen desistisses desistissi desistissin desistissis desistist desistit desistits desistiu desistiva desistiven desistives desistix desistixa desistixen desistixes desistixi desistixin desistixis desistixo desistixos desistí desistíem desistíets desistíeu desistírem desistíreu desistís desistíscon desistíssem desistísseu desistíssim desistíssiu desistíssom desistíssou desistívem desistíveu desistíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desistere

desitjablement /de.ziˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /de.ziˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /de.ziˌd͡ʒab.bɫeˈmen/ /də.ziˌd͡ʒa.βɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈment/ adv
desiderabilmente

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
desiderare

desjunyir /dez.d͡ʒuˈɲi/ /dez.d͡ʒuˈɲiɾ/ /də.ʒuˈɲi/ /dəʒ.ʒuˈɲi/ alg ant bal centr desjunyeix desjunyeixa desjunyeixen desjunyeixes desjunyeixi desjunyeixin desjunyeixis desjunyeixo desjunyeixs desjunyesc desjunyesca desjunyesquen desjunyesques desjunyesqui desjunyesquin desjunyesquis desjunyia desjunyida desjunyides desjunyien desjunyies desjunyiguem desjunyiguera desjunyigueren desjunyigueres desjunyiguessen desjunyiguesses desjunyiguessin desjunyiguessis desjunyigueu desjunyigueva desjunyigueven desjunyigueves desjunyigué desjunyiguérem desjunyiguéreu desjunyigués desjunyiguéssem desjunyiguésseu desjunyiguéssim desjunyiguéssiu desjunyiguévem desjunyiguéveu desjunyim desjunyint desjunyir desjunyira desjunyiran desjunyirem desjunyiren desjunyires desjunyireu desjunyiria desjunyirien desjunyiries desjunyiriva desjunyiriven desjunyirives desjunyirà desjunyiràs desjunyiré desjunyiríem desjunyiríeu desjunyirívem desjunyiríveu desjunyisc desjunyisca desjunyisco desjunyiscos desjunyisquem desjunyisquen desjunyisques desjunyisqueu desjunyissa desjunyissen desjunyisses desjunyissi desjunyissin desjunyissis desjunyist desjunyit desjunyits desjunyiu desjunyiva desjunyiven desjunyives desjunyix desjunyixa desjunyixen desjunyixes desjunyixi desjunyixin desjunyixis desjunyixo desjunyixos desjunyí desjunyíem desjunyíets desjunyíeu desjunyírem desjunyíreu desjunyís desjunyíscon desjunyíssem desjunyísseu desjunyíssim desjunyíssiu desjunyíssom desjunyíssou desjunyívem desjunyíveu desjunyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disunire

deslleialment /dez.ʎeˌjaɫˈmen/ /dez.ʎeˌjaɫˈment/ /dəz.ʎəˌjaɫˈmen/ /dəz.ʎəˌjaɫˈment/ adv
slealmente

deslluïdament /dez.ʎuˌi.ðaˈmen/ /dez.ʎuˌi.ðaˈment/ /dəz.ʎuˌi.ðəˈmen/ /dəz.ʎuˌi.ðəˈment/ adv
opacamente

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
svenimento
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
svenire

desmamar /dez.maˈma/ /dez.maˈmaɾ/ /dəz.məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desmam desmama desmamada desmamades desmamam desmamant desmamar desmamara desmamaran desmamarem desmamaren desmamares desmamareu desmamaria desmamarien desmamaries desmamarà desmamaràs desmamaré desmamaríem desmamaríeu desmamassen desmamasses desmamassin desmamassis desmamat desmamats desmamau desmamava desmamaven desmamaves desmame desmamem desmamen desmames desmamessen desmamesses desmamessin desmamessis desmameu desmami desmamin desmamis desmamo desmamà desmamàrem desmamàreu desmamàs desmamàssem desmamàsseu desmamàssim desmamàssiu desmamàvem desmamàveu desmamés desmaméssem desmamésseu desmaméssim desmaméssiu desmamí occ sept val v
svezzare

desmanegadament /dez.ma.neˌɣa.ðaˈmen/ /dez.ma.neˌɣa.ðaˈment/ /dəz.mə.nəˌɣa.ðəˈmen/ /dəz.mə.nəˌɣa.ðəˈment/ adv
scapestratamente

desmantellar /dez.man.teˈʎa/ /dez.man.teˈʎaɾ/ /dəz.mən.təˈʎa/ alg ant bal cent desmantell desmantella desmantellada desmantellades desmantellaia desmantellaien desmantellaies desmantellam desmantellant desmantellar desmantellara desmantellaran desmantellarem desmantellaren desmantellares desmantellareu desmantellaria desmantellarien desmantellaries desmantellariva desmantellariven desmantellarives desmantellarà desmantellaràs desmantellaré desmantellaríem desmantellaríeu desmantellarívem desmantellaríveu desmantellassen desmantellasses desmantellassin desmantellassis desmantellat desmantellats desmantellau desmantellava desmantellaven desmantellaves desmantellavi desmantellavo desmantelle desmantelleguem desmantelleguessa desmantelleguessen desmantelleguesses desmantellegueu desmantellegués desmantelleguéssom desmantelleguéssou desmantellem desmantellen desmantelles desmantellessa desmantellessen desmantellesses desmantellessi desmantellessin desmantellessis desmantelleu desmantelli desmantellin desmantellis desmantello desmantellos desmantells desmantellà desmantellàiem desmantellàieu desmantellàrem desmantellàreu desmantellàs desmantellàssem desmantellàsseu desmantellàssim desmantellàssiu desmantellàvem desmantellàvets desmantellàveu desmantellàvom desmantellés desmantelléssem desmantellésseu desmantelléssim desmantelléssiu desmantellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
smantellare

desmesuradament /dez.me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /dez.me.zuˌɾa.ðaˈment/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
smisuratamente

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desmilitaritza desmilitaritzada desmilitaritzades desmilitaritzant desmilitaritzar desmilitaritzara desmilitaritzaran desmilitaritzarem desmilitaritzaren desmilitaritzares desmilitaritzareu desmilitaritzaria desmilitaritzarien desmilitaritzaries desmilitaritzarà desmilitaritzaràs desmilitaritzaré desmilitaritzaríem desmilitaritzaríeu desmilitaritzassen desmilitaritzasses desmilitaritzat desmilitaritzats desmilitaritzava desmilitaritzaven desmilitaritzaves desmilitaritze desmilitaritzem desmilitaritzen desmilitaritzes desmilitaritzessen desmilitaritzesses desmilitaritzessin desmilitaritzessis desmilitaritzeu desmilitaritzi desmilitaritzin desmilitaritzis desmilitaritzo desmilitaritzà desmilitaritzàrem desmilitaritzàreu desmilitaritzàssem desmilitaritzàsseu desmilitaritzàvem desmilitaritzàveu desmilitaritzés desmilitaritzéssem desmilitaritzésseu desmilitaritzéssim desmilitaritzéssiu desmilitaritzí occ val val (1) v
smilitarizzare

desmuntatge /dez.munˈta.d͡ʒe/ /dəz.munˈta.d͡ʒə/ n masc
smontaggio

desnodrir-se /dez.noˈðɾiɾ.se/ /dəz.noˈðɾiɾ.sə/ /dəz.nu.ðɾirˈsə/ /dəz.nuˈðɾir.sə/ alg ant bal centr desnodreix desnodreixa desnodreixen desnodreixes desnodreixi desnodreixin desnodreixis desnodreixo desnodreixs desnodresc desnodresca desnodresquen desnodresques desnodresqui desnodresquin desnodresquis desnodria desnodrida desnodrides desnodrien desnodries desnodriguem desnodriguera desnodrigueren desnodrigueres desnodriguessen desnodriguesses desnodriguessin desnodriguessis desnodrigueu desnodrigueva desnodrigueven desnodrigueves desnodrigué desnodriguérem desnodriguéreu desnodrigués desnodriguéssem desnodriguésseu desnodriguéssim desnodriguéssiu desnodriguévem desnodriguéveu desnodrim desnodrint desnodrir desnodrira desnodriran desnodrirem desnodriren desnodrires desnodrireu desnodriria desnodririen desnodriries desnodririva desnodririven desnodririves desnodrirà desnodriràs desnodriré desnodriríem desnodriríeu desnodrirívem desnodriríveu desnodrisc desnodrisca desnodrisco desnodriscos desnodrisquem desnodrisquen desnodrisques desnodrisqueu desnodrissa desnodrissen desnodrisses desnodrissi desnodrissin desnodrissis desnodrist desnodrit desnodrits desnodriu desnodriva desnodriven desnodrives desnodrix desnodrixa desnodrixen desnodrixes desnodrixi desnodrixin desnodrixis desnodrixo desnodrixos desnodrí desnodríem desnodríets desnodríeu desnodrírem desnodríreu desnodrís desnodríscon desnodríssem desnodrísseu desnodríssim desnodríssiu desnodríssom desnodríssou desnodrívem desnodríveu desnodríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sottoalimentare

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
sfratto

desobedientment /de.zo.be.ðiˌemˈment/ /de.zo.βe.ðiˌemˈmen/ /də.zo.bə.ðiˌemˈment/ /də.zu.bə.ðiˌemˈmen/ /də.zu.βə.ðiˌemˈmen/ adv
disubbidiente

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ bal desobeeix desobeeixen desobeeixes desobeeixi desobeeixin desobeeixis desobeeixo desobeesc desobeesqui desobeesquin desobeesquis desobeint desobeir desobeiran desobeirem desobeireu desobeiria desobeirien desobeiries desobeirà desobeiràs desobeiré desobeiríem desobeiríeu desobeí desobeíem desobeíeu desobeírem desobeíreu desobeís desobeíssem desobeísseu desobeíssim desobeíssiu desobeïa desobeïda desobeïdes desobeïen desobeïes desobeïguem desobeïgueu desobeïm desobeïra desobeïren desobeïres desobeïsc desobeïsca desobeïsquen desobeïsques desobeïssen desobeïsses desobeïssin desobeïssis desobeït desobeïts desobeïu desobeïx desobeïxen desobeïxes desobeïxo n-occ occ sept val v
disobbedire

desocupar /dez.o.kuˈpa/ /dez.o.kuˈpaɾ/ /dəz.u.kuˈpa/ alg ant bal cent desocup desocupa desocupada desocupades desocupaia desocupaien desocupaies desocupam desocupant desocupar desocupara desocuparan desocuparem desocuparen desocupares desocupareu desocuparia desocuparien desocuparies desocupariva desocupariven desocuparives desocuparà desocuparàs desocuparé desocuparíem desocuparíeu desocuparívem desocuparíveu desocupassen desocupasses desocupassin desocupassis desocupat desocupats desocupau desocupava desocupaven desocupaves desocupavi desocupavo desocupe desocupeguem desocupeguessa desocupeguessen desocupeguesses desocupegueu desocupegués desocupeguéssom desocupeguéssou desocupem desocupen desocupes desocupessa desocupessen desocupesses desocupessi desocupessin desocupessis desocupeu desocupi desocupin desocupis desocupo desocupos desocups desocupà desocupàiem desocupàieu desocupàrem desocupàreu desocupàs desocupàssem desocupàsseu desocupàssim desocupàssiu desocupàvem desocupàvets desocupàveu desocupàvom desocupés desocupéssem desocupésseu desocupéssim desocupéssiu desocupí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disoccupare

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ alg bal desoeix desoeixen desoeixes desoeixi desoeixin desoeixis desoeixo desoeixs desoesc desoesqui desoesquin desoesquis desoieu desoint desoir desoiran desoirem desoireu desoiria desoirien desoiries desoirà desoiràs desoiré desoiríem desoiríeu desou desouen desous desoí desoíem desoírem desoíreu desoís desoíssem desoísseu desoíssim desoíssiu desoïa desoïda desoïdes desoïen desoïes desoïguem desoïgueu desoïm desoïra desoïren desoïres desoïsc desoïsca desoïsquen desoïsques desoïssen desoïsses desoïssin desoïssis desoït desoïts desoïu desoïx desoïxen desoïxes desoïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
trascurare

desoladament /de.zoˌɫa.ðaˈmen/ /de.zoˌɫa.ðaˈment/ /də.zoˌɫa.ðəˈment/ /də.zuˌɫa.ðəˈmen/ adv
desolatamente

desolar /de.zoˈɫa/ /de.zoˈɫaɾ/ /də.zoˈɫa/ /də.zuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desol desola desolada desolades desolam desolant desolar desolara desolaran desolarem desolaren desolares desolareu desolaria desolarien desolaries desolarà desolaràs desolaré desolaríem desolaríeu desolassen desolasses desolassin desolassis desolat desolats desolau desolava desolaven desolaves desole desolem desolen desoles desolessen desolesses desolessin desolessis desoleu desoli desolin desolis desolo desolà desolàrem desolàreu desolàs desolàssem desolàsseu desolàssim desolàssiu desolàvem desolàveu desolés desoléssem desolésseu desoléssim desoléssiu desolí occ sept val v
devastare
Quedar un lloc solitari, desèrtic o aïllat.
desolare
Sentir-se emocionalment molt afectat per una pena i sense consol possible.

desopilar /dez.o.piˈla/ /dez.o.piˈlaɾ/ /dəz.u.piˈɫa/ alg ant bal cent desopil desopila desopilada desopilades desopilaia desopilaien desopilaies desopilam desopilant desopilar desopilara desopilaran desopilarem desopilaren desopilares desopilareu desopilaria desopilarien desopilaries desopilariva desopilariven desopilarives desopilarà desopilaràs desopilaré desopilaríem desopilaríeu desopilarívem desopilaríveu desopilassen desopilasses desopilassin desopilassis desopilat desopilats desopilau desopilava desopilaven desopilaves desopilavi desopilavo desopile desopileguem desopileguessa desopileguessen desopileguesses desopilegueu desopilegués desopileguéssom desopileguéssou desopilem desopilen desopiles desopilessa desopilessen desopilesses desopilessi desopilessin desopilessis desopileu desopili desopilin desopilis desopilo desopilos desopils desopilà desopilàiem desopilàieu desopilàrem desopilàreu desopilàs desopilàssem desopilàsseu desopilàssim desopilàssiu desopilàvem desopilàvets desopilàveu desopilàvom desopilés desopiléssem desopilésseu desopiléssim desopiléssiu desopilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disoppilare

desordenadament /de.zor.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /də.zoɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /də.zur.dəˌna.ðəˈmen/ /də.zur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
disordinatamente

desordir /ðez.oɾˈði/ /ðez.oɾˈðiɾ/ /ðəz.uɾˈði/ alg ant bal centr desordeix desordeixa desordeixen desordeixes desordeixi desordeixin desordeixis desordeixo desordeixs desordesc desordesca desordesquen desordesques desordesqui desordesquin desordesquis desordia desordida desordides desordien desordies desordiguem desordiguera desordigueren desordigueres desordiguessen desordiguesses desordiguessin desordiguessis desordigueu desordigueva desordigueven desordigueves desordigué desordiguérem desordiguéreu desordigués desordiguéssem desordiguésseu desordiguéssim desordiguéssiu desordiguévem desordiguéveu desordim desordint desordir desordira desordiran desordirem desordiren desordires desordireu desordiria desordirien desordiries desordiriva desordiriven desordirives desordirà desordiràs desordiré desordiríem desordiríeu desordirívem desordiríveu desordisc desordisca desordisco desordiscos desordisquem desordisquen desordisques desordisqueu desordissa desordissen desordisses desordissi desordissin desordissis desordist desordit desordits desordiu desordiva desordiven desordives desordix desordixa desordixen desordixes desordixi desordixin desordixis desordixo desordixos desordí desordíem desordíets desordíeu desordírem desordíreu desordís desordíscon desordíssem desordísseu desordíssim desordíssiu desordíssom desordíssou desordívem desordíveu desordíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disfare l'ordito

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
disordine disturbi alimentari
Falta d'ordre.
disturbo disordine
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

desorganitzadament /de.zor.ɣa.niˌd͡za.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ɣa.niˌza.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ɣa.niˌza.ðaˈment/ /də.zoɾ.ɣə.niˌd͡za.ðəˈment/ /də.zur.ɡə.niˌd͡za.ðəˈmen/ /də.zur.ɣə.niˌd͡za.ðəˈmen/ adv
disorganizzatamente

desori /deˈzɔ.ɾi/ /dəˈzɔ.ɾi/ n masc
smarrimento?

desorientar /dez.o.ɾi.enˈta/ /dez.o.ɾi.enˈtaɾ/ /dəz.u.ɾi.ənˈta/ alg ant bal cent desorient desorienta desorientada desorientades desorientaia desorientaien desorientaies desorientam desorientant desorientar desorientara desorientaran desorientarem desorientaren desorientares desorientareu desorientaria desorientarien desorientaries desorientariva desorientariven desorientarives desorientarà desorientaràs desorientaré desorientaríem desorientaríeu desorientarívem desorientaríveu desorientassen desorientasses desorientassin desorientassis desorientat desorientats desorientau desorientava desorientaven desorientaves desorientavi desorientavo desoriente desorienteguem desorienteguessa desorienteguessen desorienteguesses desorientegueu desorientegués desorienteguéssom desorienteguéssou desorientem desorienten desorientes desorientessa desorientessen desorientesses desorientessi desorientessin desorientessis desorienteu desorienti desorientin desorientis desoriento desorientos desorients desorientà desorientàiem desorientàieu desorientàrem desorientàreu desorientàs desorientàssem desorientàsseu desorientàssim desorientàssiu desorientàvem desorientàvets desorientàveu desorientàvom desorientés desorientéssem desorientésseu desorientéssim desorientéssiu desorientí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disorientare
Causar la pèrdua d'orientació

despagar /dez.paˈɣa/ /dez.paˈɣaɾ/ /dəz.pəˈɣa/ alg bal despag despaga despagada despagades despagam despagant despagar despagara despagaran despagarem despagaren despagares despagareu despagaria despagarien despagaries despagarà despagaràs despagaré despagaríem despagaríeu despagassen despagasses despagassin despagassis despagat despagats despagau despagava despagaven despagaves despago despague despaguem despaguen despagues despaguessen despaguesses despaguessin despaguessis despagueu despagui despaguin despaguis despagués despaguéssem despaguésseu despaguéssim despaguéssiu despaguí despagà despagàrem despagàreu despagàs despagàssem despagàsseu despagàssim despagàssiu despagàvem despagàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
scontentare
(arcaisme) descontentar, disgustar

desparar /des.paˈɾa/ /des.paˈɾaɾ/ /dəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) despar despara desparada desparades desparam desparant desparar desparara despararan despararem despararen desparares desparareu despararia despararien despararies despararà despararàs despararé despararíem despararíeu desparassen desparasses desparassin desparassis desparat desparats desparau desparava desparaven desparaves despare desparem desparen despares desparessen desparesses desparessin desparessis despareu despari desparin desparis desparo desparà desparàrem desparàreu desparàs desparàssem desparàsseu desparàssim desparàssiu desparàvem desparàveu desparés desparéssem desparésseu desparéssim desparéssiu desparí occ sept val v
smontare
Llevar el parament, tot allò que s’ha preparat per a un fi.
sparecchiare
(especialment) Llevar l’adreç de taula.

desparellar /das.pa.ɾaˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎaɾ/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg desparell desparella desparellada desparellades desparellant desparellar desparellara desparellaran desparellarem desparellaren desparellares desparellareu desparellaria desparellarien desparellaries desparellarà desparellaràs desparellaré desparellaríem desparellaríeu desparellassen desparellasses desparellat desparellats desparellau desparellava desparellaven desparellaves desparelle desparellem desparellen desparelles desparellessen desparellesses desparellessin desparellessis desparelleu desparelli desparellin desparellis desparello desparellà desparellàrem desparellàreu desparellàssem desparellàsseu desparellàvem desparellàveu desparellés desparelléssem desparellésseu desparelléssim desparelléssiu desparellí occ sept val val (1) v
spaiare

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
gabinetto
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
dispaccio
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despectivament /des.pekˌti.vaˈment/ /des.pekˌti.βaˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈment/ /dəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
spregiativamente

despenalitzar /des.pe.na.ɫiˈd͡za/ /des.pe.na.ɫiˈza/ /des.pe.na.ɫiˈzaɾ/ /dəs.pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. despenalitza despenalitzada despenalitzades despenalitzant despenalitzar despenalitzara despenalitzaran despenalitzarem despenalitzaren despenalitzares despenalitzareu despenalitzaria despenalitzarien despenalitzaries despenalitzarà despenalitzaràs despenalitzaré despenalitzaríem despenalitzaríeu despenalitzassen despenalitzasses despenalitzat despenalitzats despenalitzava despenalitzaven despenalitzaves despenalitze despenalitzem despenalitzen despenalitzes despenalitzessen despenalitzesses despenalitzessin despenalitzessis despenalitzeu despenalitzi despenalitzin despenalitzis despenalitzo despenalitzà despenalitzàrem despenalitzàreu despenalitzàssem despenalitzàsseu despenalitzàvem despenalitzàveu despenalitzés despenalitzéssem despenalitzésseu despenalitzéssim despenalitzéssiu despenalitzí occ val val (1) v
depenalizzare

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
sveglia

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
svegliare
Fer treure del son.
svegliarsi svegliare
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
spesa

despietadament /des.pi.eˌta.ðaˈmen/ /des.pi.eˌta.ðaˈment/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈmen/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈment/ adv
spietatamente

desplaentment /des.pɫaˌemˈmen/ /des.pɫaˌemˈment/ /dəs.pɫəˌemˈmen/ /dəs.pɫəˌemˈment/ adv
spiacevolmente

desplaure /desˈpɫaw.ɾe/ /dəsˈpɫaw.ɾə/ bal desplac desplaem desplaent desplaeu desplaga desplaguda desplagudes desplaguem desplaguen desplaguera desplagueren desplagueres desplagues desplaguessen desplaguesses desplaguessin desplaguessis desplagueu desplagui desplaguin desplaguis desplagut desplaguts desplagué desplaguérem desplaguéreu desplagués desplaguéssem desplaguésseu desplaguéssim desplaguéssiu desplaguí desplau desplauen desplauran desplaure desplaurem desplaureu desplauria desplaurien desplauries desplaurà desplauràs desplauré desplauríem desplauríeu desplaus desplaíem desplaíeu desplaïa desplaïen desplaïes occ val v
dispiacere

desplaçar /des.pɫaˈsa/ /des.pɫaˈsaɾ/ /dəs.pɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desplace desplacem desplacen desplaces desplacessen desplacesses desplacessin desplacessis desplaceu desplaci desplacin desplacis desplacés desplacéssem desplacésseu desplacéssim desplacéssiu desplací desplaç desplaça desplaçada desplaçades desplaçam desplaçant desplaçar desplaçara desplaçaran desplaçarem desplaçaren desplaçares desplaçareu desplaçaria desplaçarien desplaçaries desplaçarà desplaçaràs desplaçaré desplaçaríem desplaçaríeu desplaçassen desplaçasses desplaçassin desplaçassis desplaçat desplaçats desplaçau desplaçava desplaçaven desplaçaves desplaço desplaçà desplaçàrem desplaçàreu desplaçàs desplaçàssem desplaçàsseu desplaçàssim desplaçàssiu desplaçàvem desplaçàveu occ sept val v
spostare

desplegadament /des.pɫeˌɣa.ðaˈmen/ /des.pɫeˌɣa.ðaˈment/ /dəs.pɫəˌɣa.ðəˈmen/ /dəs.pɫəˌɣa.ðəˈment/ adv
spiegatamente

desplegar /des.pɫeˈɣa/ /des.pɫeˈɣaɾ/ /dəs.pɫəˈɣa/ alg bal despleg desplega desplegada desplegades desplegam desplegant desplegar desplegara desplegaran desplegarem desplegaren desplegares desplegareu desplegaria desplegarien desplegaries desplegarà desplegaràs desplegaré desplegaríem desplegaríeu desplegassen desplegasses desplegassin desplegassis desplegat desplegats desplegau desplegava desplegaven desplegaves desplego desplegue despleguem despleguen desplegues despleguessen despleguesses despleguessin despleguessis desplegueu desplegui despleguin despleguis desplegués despleguéssem despleguésseu despleguéssim despleguéssiu despleguí desplegà desplegàrem desplegàreu desplegàs desplegàssem desplegàsseu desplegàssim desplegàssiu desplegàvem desplegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
esporre

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ alg ant bal cent despobl despobla despoblada despoblades despoblaia despoblaien despoblaies despoblam despoblant despoblar despoblara despoblaran despoblarem despoblaren despoblares despoblareu despoblaria despoblarien despoblaries despoblariva despoblariven despoblarives despoblarà despoblaràs despoblaré despoblaríem despoblaríeu despoblarívem despoblaríveu despoblassen despoblasses despoblassin despoblassis despoblat despoblats despoblau despoblava despoblaven despoblaves despoblavi despoblavo despoble despobleguem despobleguessa despobleguessen despobleguesses despoblegueu despoblegués despobleguéssom despobleguéssou despoblem despoblen despobles despoblessa despoblessen despoblesses despoblessi despoblessin despoblessis despobleu despobli despoblin despoblis despoblo despoblos despobls despoblà despoblàiem despoblàieu despoblàrem despoblàreu despoblàs despoblàssem despoblàsseu despoblàssim despoblàssiu despoblàvem despoblàvets despoblàveu despoblàvom despoblés despobléssem despoblésseu despobléssim despobléssiu despoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spopolare

desposseir /des.po.seˈi/ /des.po.seˈiɾ/ /dəs.po.səˈi/ /dəs.pu.səˈi/ bal desposseeix desposseeixen desposseeixes desposseeixi desposseeixin desposseeixis desposseeixo desposseesc desposseesqui desposseesquin desposseesquis desposseint desposseir desposseiran desposseirem desposseireu desposseiria desposseirien desposseiries desposseirà desposseiràs desposseiré desposseiríem desposseiríeu desposseí desposseíem desposseíeu desposseírem desposseíreu desposseís desposseíssem desposseísseu desposseíssim desposseíssiu desposseïa desposseïda desposseïdes desposseïen desposseïes desposseïguem desposseïgueu desposseïm desposseïra desposseïren desposseïres desposseïsc desposseïsca desposseïsquen desposseïsques desposseïssen desposseïsses desposseïssin desposseïssis desposseït desposseïts desposseïu desposseïx desposseïxen desposseïxes desposseïxo n-occ occ sept val v
espropriare

desprevingudament /des.pɾe.viŋˌɡu.ðaˈment/ /des.pɾe.βiŋˌɡu.ðaˈmen/ /dəs.pɾə.viŋˌɡu.ðəˈmen/ /dəs.pɾə.viŋˌɡu.ðəˈment/ /dəs.pɾə.βiŋˌɡu.ðəˈmen/ adv
sprovvedutamente

desproporcionadament /des.pɾo.por.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈment/ /dəs.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðəˈment/ /dəs.pɾu.pur.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
sproporzionatamente

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
dopo
més tard

després-dinar /desˌpɾez.ðiˈna/ /desˌpɾez.ðiˈnaɾ/ /dəsˌpɾez.diˈna/ n masc
dopopranzo

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ alg ant bal cent despull despulla despullada despullades despullaia despullaien despullaies despullam despullant despullar despullara despullaran despullarem despullaren despullares despullareu despullaria despullarien despullaries despullariva despullariven despullarives despullarà despullaràs despullaré despullaríem despullaríeu despullarívem despullaríveu despullassen despullasses despullassin despullassis despullat despullats despullau despullava despullaven despullaves despullavi despullavo despulle despulleguem despulleguessa despulleguessen despulleguesses despullegueu despullegués despulleguéssom despulleguéssou despullem despullen despulles despullessa despullessen despullesses despullessi despullessin despullessis despulleu despulli despullin despullis despullo despullos despulls despullà despullàiem despullàieu despullàrem despullàreu despullàs despullàssem despullàsseu despullàssim despullàssiu despullàvem despullàvets despullàveu despullàvom despullés despulléssem despullésseu despulléssim despulléssiu despullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spogliar

despòticament /desˌpɔ.ti.kaˈmen/ /desˌpɔ.ti.kaˈment/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈmen/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈment/ adv
dispoticamente

despús-anit /deˌpu.zaˈnit/ /dəˌpu.zəˈnit/ adv
notte

dessaborir /ðes.as.sa.βoˈɾiɾ/ /ðes.əs.sa.βoˈɾi/ /ðəs.əs.sə.βuˈɾi/ alg ant bal centr dessaboreix dessaboreixa dessaboreixen dessaboreixes dessaboreixi dessaboreixin dessaboreixis dessaboreixo dessaboreixs dessaboresc dessaboresca dessaboresquen dessaboresques dessaboresqui dessaboresquin dessaboresquis dessaboria dessaborida dessaborides dessaborien dessabories dessaboriguem dessaboriguera dessaborigueren dessaborigueres dessaboriguessen dessaboriguesses dessaboriguessin dessaboriguessis dessaborigueu dessaborigueva dessaborigueven dessaborigueves dessaborigué dessaboriguérem dessaboriguéreu dessaborigués dessaboriguéssem dessaboriguésseu dessaboriguéssim dessaboriguéssiu dessaboriguévem dessaboriguéveu dessaborim dessaborint dessaborir dessaborira dessaboriran dessaborirem dessaboriren dessaborires dessaborireu dessaboriria dessaboririen dessaboriries dessaboririva dessaboririven dessaboririves dessaborirà dessaboriràs dessaboriré dessaboriríem dessaboriríeu dessaborirívem dessaboriríveu dessaborisc dessaborisca dessaborisco dessaboriscos dessaborisquem dessaborisquen dessaborisques dessaborisqueu dessaborissa dessaborissen dessaborisses dessaborissi dessaborissin dessaborissis dessaborist dessaborit dessaborits dessaboriu dessaboriva dessaboriven dessaborives dessaborix dessaborixa dessaborixen dessaborixes dessaborixi dessaborixin dessaborixis dessaborixo dessaborixos dessaborí dessaboríem dessaboríets dessaboríeu dessaborírem dessaboríreu dessaborís dessaboríscon dessaboríssem dessaborísseu dessaboríssim dessaboríssiu dessaboríssom dessaboríssou dessaborívem dessaboríveu dessaboríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diminuire il gusto

desservir /de.serˈβi/ /de.seɾˈviɾ/ /de.seɾˈβi/ /də.sərˈbi/ /də.səɾˈvi/ alg ant bal centr desserveix desserveixa desserveixen desserveixes desserveixi desserveixin desserveixis desserveixo desserveixs desservesc desservesca desservesquen desservesques desservesqui desservesquin desservesquis desservia desservida desservides desservien desservies desserviguem desserviguera desservigueren desservigueres desserviguessen desserviguesses desserviguessin desserviguessis desservigueu desservigueva desservigueven desservigueves desservigué desserviguérem desserviguéreu desservigués desserviguéssem desserviguésseu desserviguéssim desserviguéssiu desserviguévem desserviguéveu desservim desservint desservir desservira desserviran desservirem desserviren desservires desservireu desserviria desservirien desserviries desserviriva desserviriven desservirives desservirà desserviràs desserviré desserviríem desserviríeu desservirívem desserviríveu desservisc desservisca desservisco desserviscos desservisquem desservisquen desservisques desservisqueu desservissa desservissen desservisses desservissi desservissin desservissis desservist desservit desservits desserviu desserviva desserviven desservives desservix desservixa desservixen desservixes desservixi desservixin desservixis desservixo desservixos desserví desservíem desservíets desservíeu desservírem desservíreu desservís desservíscon desservíssem desservísseu desservíssim desservíssiu desservíssom desservíssou desservívem desservíveu desservíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
negare un serviio

destacar /des.taˈka/ /des.taˈkaɾ/ /ˈ/dəs.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destac destaca destacada destacades destacam destacant destacar destacara destacaran destacarem destacaren destacares destacareu destacaria destacarien destacaries destacarà destacaràs destacaré destacaríem destacaríeu destacassen destacasses destacassin destacassis destacat destacats destacau destacava destacaven destacaves destaco destacà destacàrem destacàreu destacàs destacàssem destacàsseu destacàssim destacàssiu destacàvem destacàveu destaque destaquem destaquen destaques destaquessen destaquesses destaquessin destaquessis destaqueu destaqui destaquin destaquis destaqués destaquéssem destaquésseu destaquéssim destaquéssiu destaquí occ sept val v
distaccare
Distingir-se un element del grup.
sottolineare
Fer més visible una forma dins d'una imatge.

desteixir /des.tejˈʃi/ /des.tejˈʃiɾ/ /des.teˈʃi/ /dəs.təˈʃi/ alg bal desteixeix desteixeixen desteixeixes desteixeixi desteixeixin desteixeixis desteixeixo desteixeixs desteixesc desteixesca desteixesquen desteixesques desteixesqui desteixesquin desteixesquis desteixia desteixida desteixides desteixien desteixies desteixiguem desteixigueu desteixim desteixint desteixir desteixira desteixiran desteixirem desteixiren desteixires desteixireu desteixiria desteixirien desteixiries desteixirà desteixiràs desteixiré desteixiríem desteixiríeu desteixisc desteixisca desteixisquen desteixisques desteixissen desteixisses desteixissin desteixissis desteixit desteixits desteixiu desteixix desteixixen desteixixes desteixixo desteixí desteixíem desteixíeu desteixírem desteixíreu desteixís desteixíssem desteixísseu desteixíssim desteixíssiu destix destixa destixen destixes destixi destixin destixis eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
stessere

destenyir /des.teˈɲi/ /des.teˈɲiɾ/ /dəs.təˈɲi/ alg bal destenyeix destenyeixen destenyeixes destenyeixi destenyeixin destenyeixis destenyeixo destenyeixs destenyesc destenyesca destenyesquen destenyesques destenyesqui destenyesquin destenyesquis destenyia destenyida destenyides destenyien destenyies destenyiguem destenyigueu destenyim destenyint destenyir destenyira destenyiran destenyirem destenyiren destenyires destenyireu destenyiria destenyirien destenyiries destenyirà destenyiràs destenyiré destenyiríem destenyiríeu destenyisc destenyisca destenyisquen destenyisques destenyissen destenyisses destenyissin destenyissis destenyit destenyits destenyiu destenyix destenyixen destenyixes destenyixo destenyí destenyíem destenyíeu destenyírem destenyíreu destenyís destenyíssem destenyísseu destenyíssim destenyíssiu destiny destinya destinyen destinyes destinyi destinyin destinyis destinys eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
sbiadire

desterrar /des.teˈra/ /des.teˈˈɾaɾ// /dəs.təˈra/ alg ant bal cent desterr desterra desterrada desterrades desterraia desterraien desterraies desterram desterrant desterrar desterrara desterraran desterrarem desterraren desterrares desterrareu desterraria desterrarien desterraries desterrariva desterrariven desterrarives desterrarà desterraràs desterraré desterraríem desterraríeu desterrarívem desterraríveu desterrassen desterrasses desterrassin desterrassis desterrat desterrats desterrau desterrava desterraven desterraves desterravi desterravo desterre desterreguem desterreguessa desterreguessen desterreguesses desterregueu desterregués desterreguéssom desterreguéssou desterrem desterren desterres desterressa desterressen desterresses desterressi desterressin desterressis desterreu desterri desterrin desterris desterro desterros desterrs desterrà desterràiem desterràieu desterràrem desterràreu desterràs desterràssem desterràsseu desterràssim desterràssiu desterràvem desterràvets desterràveu desterràvom desterrés desterréssem desterrésseu desterréssim desterréssiu desterrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esiliare

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
distillazione

destil·lar /des.tiɫˈɫa/ /des.tiɫˈɫaɾ/ /des.tiˈɫa/ /dəs.tiɫˈɫa/ /dəs.tiˈɫa/ alg ant bal cent destil destil·la destil·lada destil·lades destil·laia destil·laien destil·laies destil·lam destil·lant destil·lar destil·lara destil·laran destil·larem destil·laren destil·lares destil·lareu destil·laria destil·larien destil·laries destil·lariva destil·lariven destil·larives destil·larà destil·laràs destil·laré destil·laríem destil·laríeu destil·larívem destil·laríveu destil·lassen destil·lasses destil·lassin destil·lassis destil·lat destil·lats destil·lau destil·lava destil·laven destil·laves destil·lavi destil·lavo destil·le destil·leguem destil·leguessa destil·leguessen destil·leguesses destil·legueu destil·legués destil·leguéssom destil·leguéssou destil·lem destil·len destil·les destil·lessa destil·lessen destil·lesses destil·lessi destil·lessin destil·lessis destil·leu destil·li destil·lin destil·lis destil·lo destil·los destil·là destil·làiem destil·làieu destil·làrem destil·làreu destil·làs destil·làssem destil·làsseu destil·làssim destil·làssiu destil·làvem destil·làvets destil·làveu destil·làvom destil·lés destil·léssem destil·lésseu destil·léssim destil·léssiu destil·lí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distillare

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destinazione

destituir /des.ti.tuˈi/ /des.ti.tuˈiɾ/ /dəs.ti.tuˈi/ bal destitueix destitueixen destitueixes destitueixi destitueixin destitueixis destitueixo destituesc destituesqui destituesquin destituesquis destituint destituir destituiran destituirem destituireu destituiria destituirien destituiries destituirà destituiràs destituiré destituiríem destituiríeu destituí destituíem destituíeu destituírem destituíreu destituís destituíssem destituísseu destituíssim destituíssiu destituïa destituïda destituïdes destituïen destituïes destituïguem destituïgueu destituïm destituïra destituïren destituïres destituïsc destituïsca destituïsquen destituïsques destituïssen destituïsses destituïssin destituïssis destituït destituïts destituïu destituïx destituïxen destituïxes destituïxo n-occ occ sept val v
destituire

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destorb destorba destorbada destorbades destorbam destorbant destorbar destorbara destorbaran destorbarem destorbaren destorbares destorbareu destorbaria destorbarien destorbaries destorbarà destorbaràs destorbaré destorbaríem destorbaríeu destorbassen destorbasses destorbassin destorbassis destorbat destorbats destorbau destorbava destorbaven destorbaves destorbe destorbem destorben destorbes destorbessen destorbesses destorbessin destorbessis destorbeu destorbi destorbin destorbis destorbo destorbà destorbàrem destorbàreu destorbàs destorbàssem destorbàsseu destorbàssim destorbàssiu destorbàvem destorbàveu destorbés destorbéssem destorbésseu destorbéssim destorbéssiu destorbí occ sept val v
disturbare
Fer nosa en l’execució d’una acció.

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
scure ascia

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ adv
destramente

destre /ˈdes.tɾe/ /ˈdes.tɾə/ destra adj masc
destro
dret (costat dret, banda dreta, a mà dreta)
hàbil

destrempadament /des.tɾemˌpa.ðaˈmen/ /des.tɾemˌpa.ðaˈment/ /dəs.tɾəmˌpa.ðəˈmen/ /dəs.tɾəmˌpa.ðəˈment/ adv
intemperantemente

destronar /des.tɾoˈna/ /des.tɾoˈnaɾ/ /dəs.tɾuˈna/ alg ant bal cent destron destrona destronada destronades destronaia destronaien destronaies destronam destronant destronar destronara destronaran destronarem destronaren destronares destronareu destronaria destronarien destronaries destronariva destronariven destronarives destronarà destronaràs destronaré destronaríem destronaríeu destronarívem destronaríveu destronassen destronasses destronassin destronassis destronat destronats destronau destronava destronaven destronaves destronavi destronavo destrone destroneguem destroneguessa destroneguessen destroneguesses destronegueu destronegués destroneguéssom destroneguéssou destronem destronen destrones destronessa destronessen destronesses destronessi destronessin destronessis destroneu destroni destronin destronis destrono destronos destrons destronà destronàiem destronàieu destronàrem destronàreu destronàs destronàssem destronàsseu destronàssim destronàssiu destronàvem destronàvets destronàveu destronàvom destronés destronéssem destronésseu destronéssim destronéssiu destroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detronizzare

destrossa /desˈtɾɔ.sa/ /desˈtɾɔ.sɔ/ /dəsˈtɾɔ.sə/ n fem
rottura

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
distruggere

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
distruzione

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
distruggere

destí /desˈti/ n masc
fato destino
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desunidament /de.zuˌni.ðaˈmen/ /de.zuˌni.ðaˈment/ /də.zuˌni.ðəˈmen/ /də.zuˌni.ðəˈment/ adv
disunitamente

desunir /ðez.uˈni/ /ðez.uˈniɾ/ /ðəz.uˈni/ alg ant bal centr desuneix desuneixa desuneixen desuneixes desuneixi desuneixin desuneixis desuneixo desuneixs desunesc desunesca desunesquen desunesques desunesqui desunesquin desunesquis desunia desunida desunides desunien desunies desuniguem desuniguera desunigueren desunigueres desuniguessen desuniguesses desuniguessin desuniguessis desunigueu desunigueva desunigueven desunigueves desunigué desuniguérem desuniguéreu desunigués desuniguéssem desuniguésseu desuniguéssim desuniguéssiu desuniguévem desuniguéveu desunim desunint desunir desunira desuniran desunirem desuniren desunires desunireu desuniria desunirien desuniries desuniriva desuniriven desunirives desunirà desuniràs desuniré desuniríem desuniríeu desunirívem desuniríveu desunisc desunisca desunisco desuniscos desunisquem desunisquen desunisques desunisqueu desunissa desunissen desunisses desunissi desunissin desunissis desunist desunit desunits desuniu desuniva desuniven desunives desunix desunixa desunixen desunixes desunixi desunixin desunixis desunixo desunixos desuní desuníem desuníets desuníeu desunírem desuníreu desunís desuníscon desuníssem desunísseu desuníssim desuníssiu desuníssom desuníssou desunívem desuníveu desuníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disunire

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvel desvela desvelada desvelades desvelam desvelant desvelar desvelara desvelaran desvelarem desvelaren desvelares desvelareu desvelaria desvelarien desvelaries desvelarà desvelaràs desvelaré desvelaríem desvelaríeu desvelassen desvelasses desvelassin desvelassis desvelat desvelats desvelau desvelava desvelaven desvelaves desvele desvelem desvelen desveles desvelessen desvelesses desvelessin desvelessis desveleu desveli desvelin desvelis desvelo desvelà desvelàrem desvelàreu desvelàs desvelàssem desvelàsseu desvelàssim desvelàssiu desvelàvem desvelàveu desvelés desveléssem desvelésseu desveléssim desveléssiu desvelí occ sept val v
svelare

desventuradament /dez.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /dez.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /dəz.bən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ adv
sventuratamente

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ adv
svergognatamente

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ n masc
mascalzone
Qui no té vergonya.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ alg bal desvesteix desvesteixen desvesteixes desvesteixi desvesteixin desvesteixis desvesteixo desvesteixs desvestesc desvestesca desvestesquen desvestesques desvestesqui desvestesquin desvestesquis desvestia desvestida desvestides desvestien desvesties desvestiguem desvestigueu desvestim desvestint desvestir desvestira desvestiran desvestirem desvestiren desvestires desvestireu desvestiria desvestirien desvestiries desvestirà desvestiràs desvestiré desvestiríem desvestiríeu desvestisc desvestisca desvestisquen desvestisques desvestissen desvestisses desvestissin desvestissis desvestit desvestits desvestiu desvestix desvestixen desvestixes desvestixo desvestí desvestíem desvestíeu desvestírem desvestíreu desvestís desvestíssem desvestísseu desvestíssim desvestíssiu desvist desvista desvisten desvistes eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
svestire

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ alg ant bal cent desxifr desxifra desxifrada desxifrades desxifraia desxifraien desxifraies desxifram desxifrant desxifrar desxifrara desxifraran desxifrarem desxifraren desxifrares desxifrareu desxifraria desxifrarien desxifraries desxifrariva desxifrariven desxifrarives desxifrarà desxifraràs desxifraré desxifraríem desxifraríeu desxifrarívem desxifraríveu desxifrassen desxifrasses desxifrassin desxifrassis desxifrat desxifrats desxifrau desxifrava desxifraven desxifraves desxifravi desxifravo desxifre desxifreguem desxifreguessa desxifreguessen desxifreguesses desxifregueu desxifregués desxifreguéssom desxifreguéssou desxifrem desxifren desxifres desxifressa desxifressen desxifresses desxifressi desxifressin desxifressis desxifreu desxifri desxifrin desxifris desxifro desxifros desxifrs desxifrà desxifràiem desxifràieu desxifràrem desxifràreu desxifràs desxifràssem desxifràsseu desxifràssim desxifràssiu desxifràvem desxifràvets desxifràveu desxifràvom desxifrés desxifréssem desxifrésseu desxifréssim desxifréssiu desxifrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decifrare

desànim /deˈza.nim/ n masc
scoraggiamento

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
decimo

desídia /deˈzi.ði.a/ n fem
indolenza

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
dettaglio particolare

detalladament /de.taˌʎa.ðaˈmen/ /de.taˌʎa.ðaˈment/ /də.təˌʎa.ðəˈmen/ /də.təˌʎa.ðəˈment/ adv
dettagliatamente

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ alg ant bal cent detect detecta detectada detectades detectaia detectaien detectaies detectam detectant detectar detectara detectaran detectarem detectaren detectares detectareu detectaria detectarien detectaries detectariva detectariven detectarives detectarà detectaràs detectaré detectaríem detectaríeu detectarívem detectaríveu detectassen detectasses detectassin detectassis detectat detectats detectau detectava detectaven detectaves detectavi detectavo detecte detecteguem detecteguessa detecteguessen detecteguesses detectegueu detectegués detecteguéssom detecteguéssou detectem detecten detectes detectessa detectessen detectesses detectessi detectessin detectessis detecteu detecti detectin detectis detecto detectos detects detectà detectàiem detectàieu detectàrem detectàreu detectàs detectàssem detectàsseu detectàssim detectàssiu detectàvem detectàvets detectàveu detectàvom detectés detectéssem detectésseu detectéssim detectéssiu detectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scoprire

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detective investigatore

detergir /ðe.teɾˈʒi/ /ðe.teɾˈʒiɾ/ /ðə.təɾˈʒi/ alg ant bal centr detergeix detergeixa detergeixen detergeixes detergeixi detergeixin detergeixis detergeixo detergeixs detergesc detergesca detergesquen detergesques detergesqui detergesquin detergesquis detergia detergida detergides detergien detergies detergiguem detergiguera detergigueren detergigueres detergiguessen detergiguesses detergiguessin detergiguessis detergigueu detergigueva detergigueven detergigueves detergigué detergiguérem detergiguéreu detergigués detergiguéssem detergiguésseu detergiguéssim detergiguéssiu detergiguévem detergiguéveu detergim detergint detergir detergira detergiran detergirem detergiren detergires detergireu detergiria detergirien detergiries detergiriva detergiriven detergirives detergirà detergiràs detergiré detergiríem detergiríeu detergirívem detergiríveu detergisc detergisca detergisco detergiscos detergisquem detergisquen detergisques detergisqueu detergissa detergissen detergisses detergissi detergissin detergissis detergist detergit detergits detergiu detergiva detergiven detergives detergix detergixa detergixen detergixes detergixi detergixin detergixis detergixo detergixos detergí detergíem detergíets detergíeu detergírem detergíreu detergís detergíscon detergíssem detergísseu detergíssim detergíssiu detergíssom detergíssou detergívem detergíveu detergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detergere

deteriorar /de.te.ɾi.oˈɾa/ /de.te.ɾi.oˈɾaɾ/ /də.tə.ɾi.oˈɾa/ /də.tə.ɾi.uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deterior deteriora deteriorada deteriorades deterioram deteriorant deteriorar deteriorara deterioraran deteriorarem deterioraren deteriorares deteriorareu deterioraria deteriorarien deterioraries deteriorarà deterioraràs deterioraré deterioraríem deterioraríeu deteriorassen deteriorasses deteriorassin deteriorassis deteriorat deteriorats deteriorau deteriorava deterioraven deterioraves deteriore deteriorem deterioren deteriores deterioressen deterioresses deterioressin deterioressis deterioreu deteriori deteriorin deterioris deterioro deteriorà deterioràrem deterioràreu deterioràs deterioràssem deterioràsseu deterioràssim deterioràssiu deterioràvem deterioràveu deteriorés deterioréssem deteriorésseu deterioréssim deterioréssiu deteriorí occ sept val v
deteriorare

determinadament /de.ter.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈment/ /də.tər.miˌna.ðəˈmen/ /də.təɾ.miˌna.ðəˈment/ adv
determinatamente

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) determina determinada determinades determinam determinant determinar determinara determinaran determinarem determinaren determinares determinareu determinaria determinarien determinaries determinarà determinaràs determinaré determinaríem determinaríeu determinassen determinasses determinassin determinassis determinat determinats determinau determinava determinaven determinaves determine determinem determinen determines determinessen determinesses determinessin determinessis determineu determini determinin determinis determino determinà determinàrem determinàreu determinàs determinàssem determinàsseu determinàssim determinàssiu determinàvem determinàveu determinés determinéssem determinésseu determinéssim determinéssiu determiní determín occ sept val v
determinare

detestablement /de.tesˌta.bɫeˈment/ /de.tesˌta.βɫeˈmen/ /de.tesˌtab.bɫeˈmen/ /də.təsˌta.βɫəˈmen/ /də.təsˌtab.bɫəˈmen/ /də.təsˌtab.bɫəˈment/ adv
detestabilmente

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ alg ant bal cent detest detesta detestada detestades detestaia detestaien detestaies detestam detestant detestar detestara detestaran detestarem detestaren detestares detestareu detestaria detestarien detestaries detestariva detestariven detestarives detestarà detestaràs detestaré detestaríem detestaríeu detestarívem detestaríveu detestassen detestasses detestassin detestassis detestat detestats detestau detestava detestaven detestaves detestavi detestavo deteste detesteguem detesteguessa detesteguessen detesteguesses detestegueu detestegués detesteguéssom detesteguéssou detestem detesten detestes detestessa detestessen detestesses detestessi detestessin detestessis detesteu detesti detestin detestis detesto detestos detests detestà detestàiem detestàieu detestàrem detestàreu detestàs detestàssem detestàsseu detestàssim detestàssiu detestàvem detestàvets detestàveu detestàvom detestés detestéssem detestésseu detestéssim detestéssiu detestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detestare

detingudament /de.tiŋˌɡu.ðaˈmen/ /de.tiŋˌɡu.ðaˈment/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈmen/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈment/ adv
accuratamente

detonar /de.toˈna/ /de.toˈnaɾ/ /də.tuˈna/ alg ant bal cent deton detona detonada detonades detonaia detonaien detonaies detonam detonant detonar detonara detonaran detonarem detonaren detonares detonareu detonaria detonarien detonaries detonariva detonariven detonarives detonarà detonaràs detonaré detonaríem detonaríeu detonarívem detonaríveu detonassen detonasses detonassin detonassis detonat detonats detonau detonava detonaven detonaves detonavi detonavo detone detoneguem detoneguessa detoneguessen detoneguesses detonegueu detonegués detoneguéssom detoneguéssou detonem detonen detones detonessa detonessen detonesses detonessi detonessin detonessis detoneu detoni detonin detonis detono detonos detons detonà detonàiem detonàieu detonàrem detonàreu detonàs detonàssem detonàsseu detonàssim detonàssiu detonàvem detonàvets detonàveu detonàvom detonés detonéssem detonésseu detonéssim detonéssiu detoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detonare

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ n masc
detrimento

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
dieci

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
dovere

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
dovere
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
debito

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
deuterio

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
devastante

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
devozione

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) devor devora devorada devorades devoram devorant devorar devorara devoraran devorarem devoraren devorares devorareu devoraria devorarien devoraries devorarà devoraràs devoraré devoraríem devoraríeu devorassen devorasses devorassin devorassis devorat devorats devorau devorava devoraven devoraves devore devorem devoren devores devoressen devoresses devoressin devoressis devoreu devori devorin devoris devoro devorà devoràrem devoràreu devoràs devoràssem devoràsseu devoràssim devoràssiu devoràvem devoràveu devorés devoréssem devorésseu devoréssim devoréssiu devorí occ sept val v
divorare

devotament /deˌvɔ.taˈment/ /deˌβɔ.taˈmen/ /dəˌvɔ.təˈmen/ /dəˌvɔ.təˈment/ /dəˌβɔ.təˈmen/ adv
devotamente

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ adv
in qua

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ preposition
di qua da

deònim /deˈɔ.nim/ n masc
deonomastico

dia /ˈdi.a/ n masc
giorno giornata
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabete

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
diavolo demonio
Personificació del mal.

diablessa /di.abˈbɫe.sa/ /di.aˈbɫe.sa/ /di.aˈβɫe.sa/ /di.əbˈbɫə.sə/ /di.əbˈbɫɛ.sə/ /di.əˈβɫɛ.sə/ n fem
diavola

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
diabetico

diabòlicament /di.aˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /di.aˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /di.əˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
diabolicamente

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diacono

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ n fem
diaconessa

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ adj masc
diacritico
Que permet distingir.

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
diadema

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diaframma

diagnosi /di.aŋˈnɔ.zi/ /di.aɡˈnɔ.zi/ /di.əŋˈnɔ.zi/ n fem
diagnosi

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnostico
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnostica
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
diagonalmente

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagramma
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialetto

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialettologia

dialogant /di.a.ɫoˈɣan/ /di.a.ɫoˈɣant/ /di.ə.ɫoˈɣant/ /di.ə.ɫuˈɣan/ adj
dialogante

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dialog dialoga dialogada dialogades dialogam dialogant dialogar dialogara dialogaran dialogarem dialogaren dialogares dialogareu dialogaria dialogarien dialogaries dialogarà dialogaràs dialogaré dialogaríem dialogaríeu dialogassen dialogasses dialogassin dialogassis dialogat dialogats dialogau dialogava dialogaven dialogaves dialogo dialogue dialoguem dialoguen dialogues dialoguessen dialoguesses dialoguessin dialoguessis dialogueu dialogui dialoguin dialoguis dialogués dialoguéssem dialoguésseu dialoguéssim dialoguéssiu dialoguí dialogà dialogàrem dialogàreu dialogàs dialogàssem dialogàsseu dialogàssim dialogàssiu dialogàvem dialogàveu occ sept val v
dialogare

dialogisme /di.a.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /di.a.ɫoˈʒiz.me/ /di.ə.ɫoˈʒiz.mə/ /di.ə.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
dialogismo

dialèctica /di.aˈɫɛk.ti.ka/ /di.əˈɫɛk.ti.kə/ n fem
dialettica

dialècticament /di.aˌɫɛk.ti.kaˈmen/ /di.aˌɫɛk.ti.kaˈment/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈmen/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈment/ adv
dialetticamente

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamante
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diametralmente

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
diana
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.
centro
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diantre /diˈan.tɾe/ /diˈan.tɾə/ Interjection
diamine

diapasó /di.a.paˈzo/ /di.ə.pəˈzo/ n masc
diapason

diari n masc
quotidiano giornale
Periòdic de notícies publicat cada dia.
diario
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diarrea

diartrosi /di.aɾˈtɾɔ.zi/ /di.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
diartrosi

diatònicament /di.aˌtɔ.ni.kaˈmen/ /di.aˌtɔ.ni.kaˈment/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈmen/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈment/ adv
diatonicamente

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
disegno
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
disegnare

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
dizionario vocabolario
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

diccionarista /dik.si.o.naˈɾis.ta/ /dik.si.o.naˈɾis.te/ /dik.si.o.nəˈɾis.tə/ /dik.si.u.nəˈɾis.tə/ n neut
dizionarista

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ adj
dicibile

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dicotomia

dictamen /dikˈta.men/ /dikˈta.mən/ n masc
giudizio

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
dittatoriale

dictatorialment /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈmen/ /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
dittatorialmente

dida /ˈdi.ða/ /ˈdi.ðə/ n fem
balia

didal /diˈðaɫ/ n masc
ditale
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didàcticament /diˌðak.ti.kaˈmen/ /diˌðak.ti.kaˈment/ /diˌðak.ti.kəˈmen/ /diˌðak.ti.kəˈment/ adv
didatticamente

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
dieta

dietari /di.eˈta.ɾi/ /di.əˈta.ɾi/ n masc
ordinario
Espècie de calendari que usen els eclesiàstics, on disposen l'orde i el ritus de les pregàries i l'ofici diví de tot l'any.

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
diffamazione

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ alg ant bal cent difam difama difamada difamades difamaia difamaien difamaies difamam difamant difamar difamara difamaran difamarem difamaren difamares difamareu difamaria difamarien difamaries difamariva difamariven difamarives difamarà difamaràs difamaré difamaríem difamaríeu difamarívem difamaríveu difamassen difamasses difamassin difamassis difamat difamats difamau difamava difamaven difamaves difamavi difamavo difame difameguem difameguessa difameguessen difameguesses difamegueu difamegués difameguéssom difameguéssou difamem difamen difames difamessa difamessen difamesses difamessi difamessin difamessis difameu difami difamin difamis difamo difamos difams difamà difamàiem difamàieu difamàrem difamàreu difamàs difamàssem difamàsseu difamàssim difamàssiu difamàvem difamàvets difamàveu difamàvom difamés difaméssem difamésseu difaméssim difaméssiu difamí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diffamare

diferencial /di.fe.ɾen.siˈaɫ/ /di.fə.ɾən.siˈaɫ/ adj
differenziale

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
differente diverso
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
differentemente diversamente

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ alg ant bal centr difereix difereixa difereixen difereixes difereixi difereixin difereixis difereixo difereixs diferesc diferesca diferesquen diferesques diferesqui diferesquin diferesquis diferia diferida diferides diferien diferies diferiguem diferiguera diferigueren diferigueres diferiguessen diferiguesses diferiguessin diferiguessis diferigueu diferigueva diferigueven diferigueves diferigué diferiguérem diferiguéreu diferigués diferiguéssem diferiguésseu diferiguéssim diferiguéssiu diferiguévem diferiguéveu diferim diferint diferir diferira diferiran diferirem diferiren diferires diferireu diferiria diferirien diferiries difeririva difeririven diferirives diferirà diferiràs diferiré diferiríem diferiríeu diferirívem diferiríveu diferisc diferisca diferisco diferiscos diferisquem diferisquen diferisques diferisqueu diferissa diferissen diferisses diferissi diferissin diferissis diferist diferit diferits diferiu diferiva diferiven diferives diferix diferixa diferixen diferixes diferixi diferixin diferixis diferixo diferixos diferí diferíem diferíets diferíeu diferírem diferíreu diferís diferíscon diferíssem diferísseu diferíssim diferíssiu diferíssom diferíssou diferívem diferíveu diferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
differire

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
differenza disuguaglianza

dificultosament /di.fi.kuɫˌto.zaˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zaˈment/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈment/ adv
difficoltosamente

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
dittonguo dittongo

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difterite

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
defunto
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
defunto
Persona que ha mort.

difusament /diˌfu.zaˈmen/ /diˌfu.zaˈment/ /diˌfu.zəˈmen/ /diˌfu.zəˈment/ adv
diffusamente

difícil adj
difficile
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
difficilmente

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
digerire

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestivo
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
degnamente

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dign digna dignada dignades dignam dignant dignar dignara dignaran dignarem dignaren dignares dignareu dignaria dignarien dignaries dignarà dignaràs dignaré dignaríem dignaríeu dignassen dignasses dignassin dignassis dignat dignats dignau dignava dignaven dignaves digne dignem dignen dignes dignessen dignesses dignessin dignessis digneu digni dignin dignis digno dignà dignàrem dignàreu dignàs dignàssem dignàsseu dignàssim dignàssiu dignàvem dignàveu dignés dignéssem dignésseu dignéssim dignéssiu digní occ sept val v
degnarsi

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
dignità
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

digoxina /di.ɣokˈsi.na/ /di.ɣokˈsi.nə/ /di.ɣukˈsi.nə/ n fem
digossina

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
giovedì jovidìa

dijous gras n masc
giovedì grasso

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ adv
diligentemente

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
commissione
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
commissione diligenza
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
lunedì

diluviar /di.ɫu.viˈa/ /di.ɫu.viˈaɾ/ /di.ɫu.βiˈa/ v
diluviare

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
martedì

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
mercoledì

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
diminutivo

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
dimissione

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
dimettere

dimoni /diˈmɔ.ni/ Interjection
diabolo
(singular o plural) Sovint en frases interrogatives, denota enuig, sorpresa

dimorf /diˈmɔrf/ adj
dimorfo

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
pranzo
Àpat del migdia.
dinar
Moneda usada en alguns països àrabs.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
pranzare
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dinastia

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
soldi denaro

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosauro

dinou number
diciannove

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
diciannovesimo

dins /ˈdins/ adv
dentro
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dinamico

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dinamica

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ adv
dinamicamente

diplanètia /di.pɫaˈnɛ.ti.a/ /di.pɫəˈnɛ.ti.ə/ n fem
?

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diploma

diplomàticament /di.pɫoˌma.ti.kaˈmen/ /di.pɫoˌma.ti.kaˈment/ /di.pɫoˌma.ti.kəˈment/ /di.pɫuˌma.ti.kəˈmen/ adv
diplomaticamente

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
deposito
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
dire
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-hi la seva v
dire la propria su

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
chiamarsi
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
direzione
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Departament d'un organisme que exerceix el lideratge.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
direttamente

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
diretto
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
direttore preside
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
directory
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
dirigere
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
Manar, liderar seguint una línia o normes.

discernir /di.serˈni/ /di.seɾˈni/ /di.seɾˈniɾ/ /di.sərˈni/ /dis.səɾˈni/ alg ant bal centr discerneix discerneixa discerneixen discerneixes discerneixi discerneixin discerneixis discerneixo discerneixs discernesc discernesca discernesquen discernesques discernesqui discernesquin discernesquis discernia discernida discernides discernien discernies discerniguem discerniguera discernigueren discernigueres discerniguessen discerniguesses discerniguessin discerniguessis discernigueu discernigueva discernigueven discernigueves discernigué discerniguérem discerniguéreu discernigués discerniguéssem discerniguésseu discerniguéssim discerniguéssiu discerniguévem discerniguéveu discernim discernint discernir discernira discerniran discernirem discerniren discernires discernireu discerniria discernirien discerniries discerniriva discerniriven discernirives discernirà discerniràs discerniré discerniríem discerniríeu discernirívem discerniríveu discernisc discernisca discernisco discerniscos discernisquem discernisquen discernisques discernisqueu discernissa discernissen discernisses discernissi discernissin discernissis discernist discernit discernits discerniu discerniva discerniven discernives discernix discernixa discernixen discernixes discernixi discernixin discernixis discernixo discernixos discerní discerníem discerníets discerníeu discernírem discerníreu discernís discerníscon discerníssem discernísseu discerníssim discerníssiu discerníssom discerníssou discernívem discerníveu discerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
discernere

disciplinadament /di.si.pɫiˌna.ðaˈmen/ /di.si.pɫiˌna.ðaˈment/ /di.si.pɫiˌna.ðəˈmen/ /dis.si.pɫiˌna.ðəˈmen/ /dis.si.pɫiˌna.ðəˈment/ adv
disciplinatamente

discrecionalment /dis.kɾe.si.oˌnaɫˈmen/ /dis.kɾe.si.oˌnaɫˈment/ /dis.kɾə.si.oˌnaɫˈment/ /dis.kɾə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
discrezionalmente

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
discrezione

discrepar /dis.kɾeˈpa/ /dis.kɾeˈpaɾ/ /dis.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) discrep discrepa discrepada discrepades discrepam discrepant discrepar discrepara discreparan discreparem discreparen discrepares discrepareu discreparia discreparien discreparies discreparà discreparàs discreparé discreparíem discreparíeu discrepassen discrepasses discrepassin discrepassis discrepat discrepats discrepau discrepava discrepaven discrepaves discrepe discrepem discrepen discrepes discrepessen discrepesses discrepessin discrepessis discrepeu discrepi discrepin discrepis discrepo discrepà discrepàrem discrepàreu discrepàs discrepàssem discrepàsseu discrepàssim discrepàssiu discrepàvem discrepàveu discrepés discrepéssem discrepésseu discrepéssim discrepéssiu discrepí occ sept val v
discordare
Dues coses, ser diferents entre elles.
Dissentir, no estar d'acord.

discret /disˈkɾet/ adj masc
discreto

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
discretamente

discurs /disˈkurs/ n masc
discorso

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
discussione

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ bal discuteix discuteixen discuteixes discuteixi discuteixin discuteixis discuteixo discutesc discutesqui discutesquin discutesquis discutia discutida discutides discutien discuties discutiguem discutigueu discutim discutint discutir discutira discutiran discutirem discutiren discutires discutireu discutiria discutirien discutiries discutirà discutiràs discutiré discutiríem discutiríeu discutisc discutisca discutisquen discutisques discutissen discutisses discutissin discutissis discutit discutits discutiu discutix discutixen discutixes discutixo discutí discutíem discutíeu discutírem discutíreu discutís discutíssem discutísseu discutíssim discutíssiu n-occ occ sept val v
discutere
Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
(intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.
questionare
Contradir, posar en dubte.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
discordia

discórrer /disˈko.re/ /disˈko.reɾ/ /disˈko.rə/ bal discorr discorre discorregem discorregeu discorreguda discorregudes discorreguem discorreguera discorregueren discorregueres discorreguessen discorreguesses discorreguessin discorreguessis discorregut discorreguts discorregué discorreguérem discorreguéreu discorregués discorreguéssem discorreguésseu discorreguéssim discorreguéssiu discorreguí discorregéreu discorrem discorren discorrent discorreran discorrerem discorrereu discorreria discorrerien discorreries discorrerà discorreràs discorreré discorreríem discorreríeu discorres discorreu discorri discorria discorrien discorries discorrin discorris discorro discorrs discorríem discorríeu discórrec discórrega discórregen discórreguen discórregues discórrer occ sept val v
discorrere

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
travestimento
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
maschera travestimento
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
disfagia

dislocar /diz.ɫoˈka/ /diz.ɫoˈkaɾ/ /diz.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disloc disloca dislocada dislocades dislocam dislocant dislocar dislocara dislocaran dislocarem dislocaren dislocares dislocareu dislocaria dislocarien dislocaries dislocarà dislocaràs dislocaré dislocaríem dislocaríeu dislocassen dislocasses dislocassin dislocassis dislocat dislocats dislocau dislocava dislocaven dislocaves disloco dislocà dislocàrem dislocàreu dislocàs dislocàssem dislocàsseu dislocàssim dislocàssiu dislocàvem dislocàveu disloque disloquem disloquen disloques disloquessen disloquesses disloquessin disloquessis disloqueu disloqui disloquin disloquis disloqués disloquéssem disloquésseu disloquéssim disloquéssiu disloquí occ sept val v
spostare
Treure una cosa del seu lloc.
dislocare
(medicina) Sortir un os de la seva articulació.

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sparare

dispendiosament /dis.pen.diˌo.zaˈmen/ /dis.pen.diˌo.zaˈment/ /dis.pən.diˌo.zəˈmen/ /dis.pən.diˌo.zəˈment/ adv
dispendiosamente

dispensar /dis.penˈsa/ /dis.penˈsaɾ/ /dis.pənˈsa/ alg ant bal cent dispens dispensa dispensada dispensades dispensaia dispensaien dispensaies dispensam dispensant dispensar dispensara dispensaran dispensarem dispensaren dispensares dispensareu dispensaria dispensarien dispensaries dispensariva dispensariven dispensarives dispensarà dispensaràs dispensaré dispensaríem dispensaríeu dispensarívem dispensaríveu dispensassen dispensasses dispensassin dispensassis dispensat dispensats dispensau dispensava dispensaven dispensaves dispensavi dispensavo dispense dispenseguem dispenseguessa dispenseguessen dispenseguesses dispensegueu dispensegués dispenseguéssom dispenseguéssou dispensem dispensen dispenses dispensessa dispensessen dispensesses dispensessi dispensessin dispensessis dispenseu dispensi dispensin dispensis dispenso dispensos dispenss dispensà dispensàiem dispensàieu dispensàrem dispensàreu dispensàs dispensàssem dispensàsseu dispensàssim dispensàssiu dispensàvem dispensàvets dispensàveu dispensàvom dispensés dispenséssem dispensésseu dispenséssim dispenséssiu dispensí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dispensare

dispers /disˈpɛrs/ adj masc
dispersi

dispersament /disˌpɛr.saˈmen/ /disˌpɛr.səˈmen/ /disˌpɛɾ.saˈmen/ /disˌpɛɾ.saˈment/ /disˌpɛɾ.səˈment/ adv
dispersamente

displicentment /dis.pɫiˌsemˈmen/ /dis.pɫiˌsemˈment/ adv
sgradevolmente

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disposa disposada disposades disposam disposant disposar disposara disposaran disposarem disposaren disposares disposareu disposaria disposarien disposaries disposarà disposaràs disposaré disposaríem disposaríeu disposassen disposasses disposassin disposassis disposat disposats disposau disposava disposaven disposaves dispose disposem disposen disposes disposessen disposesses disposessin disposessis disposeu disposi disposin disposis disposo disposà disposàrem disposàreu disposàs disposàssem disposàsseu disposàssim disposàssiu disposàvem disposàveu disposés disposéssem disposésseu disposéssim disposéssiu disposí dispòs occ sept val v
disporre
Col·locar coses en un ordre determinat.
fornire
Tenir coses a l'abast o elements al servei d'algú.

disprosi n masc
disprosio

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disput disputa disputada disputades disputam disputant disputar disputara disputaran disputarem disputaren disputares disputareu disputaria disputarien disputaries disputarà disputaràs disputaré disputaríem disputaríeu disputassen disputasses disputassin disputassis disputat disputats disputau disputava disputaven disputaves dispute disputem disputen disputes disputessen disputesses disputessin disputessis disputeu disputi disputin disputis disputo disputà disputàrem disputàreu disputàs disputàssem disputàsseu disputàssim disputàssiu disputàvem disputàveu disputés disputéssem disputésseu disputéssim disputéssiu disputí occ sept val v
disputare
Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

dissabte /diˈsap.te/ n masc
sabato

dissemblantment /di.semˌbɫamˈmen/ /di.semˌbɫamˈment/ /di.səmˌbɫamˈmen/ /di.səmˌbɫamˈment/ adv
dissimilmente

dissentir /ði.senˈti/ /ði.senˈtiɾ/ /ði.sənˈti/ alg ant bal centr dissenteix dissenteixa dissenteixen dissenteixes dissenteixi dissenteixin dissenteixis dissenteixo dissenteixs dissentesc dissentesca dissentesquen dissentesques dissentesqui dissentesquin dissentesquis dissentia dissentida dissentides dissentien dissenties dissentiguem dissentiguera dissentigueren dissentigueres dissentiguessen dissentiguesses dissentiguessin dissentiguessis dissentigueu dissentigueva dissentigueven dissentigueves dissentigué dissentiguérem dissentiguéreu dissentigués dissentiguéssem dissentiguésseu dissentiguéssim dissentiguéssiu dissentiguévem dissentiguéveu dissentim dissentint dissentir dissentira dissentiran dissentirem dissentiren dissentires dissentireu dissentiria dissentirien dissentiries dissentiriva dissentiriven dissentirives dissentirà dissentiràs dissentiré dissentiríem dissentiríeu dissentirívem dissentiríveu dissentisc dissentisca dissentisco dissentiscos dissentisquem dissentisquen dissentisques dissentisqueu dissentissa dissentissen dissentisses dissentissi dissentissin dissentissis dissentist dissentit dissentits dissentiu dissentiva dissentiven dissentives dissentix dissentixa dissentixen dissentixes dissentixi dissentixin dissentixis dissentixo dissentixos dissentí dissentíem dissentíets dissentíeu dissentírem dissentíreu dissentís dissentíscon dissentíssem dissentísseu dissentíssim dissentíssiu dissentíssom dissentíssou dissentívem dissentíveu dissentíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dissentire

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
dissertzione

disset number
diciassette

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
diciassettesimo

dissimuladament /di.si.muˌɫa.ðaˈmen/ /di.si.muˌɫa.ðaˈment/ /di.si.muˌɫa.ðəˈmen/ /di.si.muˌɫa.ðəˈment/ adv
dissimulatamente

dissintonia /di.sin.toˈni.a/ /di.sin.toˈni.ə/ /di.sin.tuˈni.ə/ n fem
dissintonia

dissipadament /di.siˌpa.ðaˈmen/ /di.siˌpa.ðaˈment/ /di.siˌpa.ðəˈmen/ /di.siˌpa.ðəˈment/ adv
dissipatamente

dissipar /di.siˈpa/ /di.siˈpaɾ/ alg ant bal cent dissip dissipa dissipada dissipades dissipaia dissipaien dissipaies dissipam dissipant dissipar dissipara dissiparan dissiparem dissiparen dissipares dissipareu dissiparia dissiparien dissiparies dissipariva dissipariven dissiparives dissiparà dissiparàs dissiparé dissiparíem dissiparíeu dissiparívem dissiparíveu dissipassen dissipasses dissipassin dissipassis dissipat dissipats dissipau dissipava dissipaven dissipaves dissipavi dissipavo dissipe dissipeguem dissipeguessa dissipeguessen dissipeguesses dissipegueu dissipegués dissipeguéssom dissipeguéssou dissipem dissipen dissipes dissipessa dissipessen dissipesses dissipessi dissipessin dissipessis dissipeu dissipi dissipin dissipis dissipo dissipos dissips dissipà dissipàiem dissipàieu dissipàrem dissipàreu dissipàs dissipàssem dissipàsseu dissipàssim dissipàssiu dissipàvem dissipàvets dissipàveu dissipàvom dissipés dissipéssem dissipésseu dissipéssim dissipéssiu dissipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dissipare

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
dissolvere

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
dissoluzione

dissolutament /di.soˌɫu.taˈmen/ /di.soˌɫu.taˈment/ /di.soˌɫu.təˈment/ /di.suˌɫu.təˈmen/ adv
dissolutamente

dissortat /di.soɾˈtat/ /di.surˈtat/ adj masc
disgraziato

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ bal dissuadeix dissuadeixen dissuadeixes dissuadeixi dissuadeixin dissuadeixis dissuadeixo dissuadesc dissuadesqui dissuadesquin dissuadesquis dissuadia dissuadida dissuadides dissuadien dissuadies dissuadiguem dissuadigueu dissuadim dissuadint dissuadir dissuadira dissuadiran dissuadirem dissuadiren dissuadires dissuadireu dissuadiria dissuadirien dissuadiries dissuadirà dissuadiràs dissuadiré dissuadiríem dissuadiríeu dissuadisc dissuadisca dissuadisquen dissuadisques dissuadissen dissuadisses dissuadissin dissuadissis dissuadit dissuadits dissuadiu dissuadix dissuadixen dissuadixes dissuadixo dissuadí dissuadíem dissuadíeu dissuadírem dissuadíreu dissuadís dissuadíssem dissuadísseu dissuadíssim dissuadíssiu n-occ occ sept val v
dissuadere

distanciar /dis.tan.siˈa/ /dis.tan.siˈaɾ/ /dis.tən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) distancia distanciada distanciades distanciam distanciant distanciar distanciara distanciaran distanciarem distanciaren distanciares distanciareu distanciaria distanciarien distanciaries distanciarà distanciaràs distanciaré distanciaríem distanciaríeu distanciassen distanciasses distanciassin distanciassis distanciat distanciats distanciau distanciava distanciaven distanciaves distancie distanciem distancien distancies distanciessen distanciesses distanciessin distanciessis distancieu distancii distancio distancià distanciàrem distanciàreu distanciàs distanciàssem distanciàsseu distanciàssim distanciàssiu distanciàvem distanciàveu distanciés distanciéssem distanciésseu distanciéssim distanciéssiu distancií distanciï distanciïn distanciïs occ sept val v
distanziare

distendre /disˈten.dɾe/ /disˈten.dɾə/ bal distenc distendran distendre distendrem distendreu distendria distendrien distendries distendrà distendràs distendré distendríem distendríeu distenem distenen distenent disteneu distenga distenguem distenguen distenguera distengueren distengueres distengues distenguessen distenguesses distenguessin distenguessis distengueu distengui distenguin distenguis distengué distenguérem distenguéreu distengués distenguéssem distenguésseu distenguéssim distenguéssiu distenguí distenia distenien distenies distens disteníem disteníeu distesa disteses distesos distès distén distés occ val v
distendere

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ alg ant bal centr distingeix distingeixa distingeixen distingeixes distingeixi distingeixin distingeixis distingeixo distingeixs distingesc distingesca distingesquen distingesques distingesqui distingesquin distingesquis distingia distingida distingides distingien distingies distingiguem distingiguera distingigueren distingigueres distingiguessen distingiguesses distingiguessin distingiguessis distingigueu distingigueva distingigueven distingigueves distingigué distingiguérem distingiguéreu distingigués distingiguéssem distingiguésseu distingiguéssim distingiguéssiu distingiguévem distingiguéveu distingim distingint distingir distingira distingiran distingirem distingiren distingires distingireu distingiria distingirien distingiries distingiriva distingiriven distingirives distingirà distingiràs distingiré distingiríem distingiríeu distingirívem distingiríveu distingisc distingisca distingisco distingiscos distingisquem distingisquen distingisques distingisqueu distingissa distingissen distingisses distingissi distingissin distingissis distingist distingit distingits distingiu distingiva distingiven distingives distingix distingixa distingixen distingixes distingixi distingixin distingixis distingixo distingixos distingí distingíem distingíets distingíeu distingírem distingíreu distingís distingíscon distingíssem distingísseu distingíssim distingíssiu distingíssom distingíssou distingívem distingíveu distingíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distinguere
Diferenciar, discriminar.

distintament /disˌtin.taˈmen/ /disˌtin.taˈment/ /disˌtin.təˈmen/ /disˌtin.təˈment/ adv
distintamente

distopia /dis.toˈpi.a/ /dis.toˈpi.ə/ /dis.tuˈpi.ə/ n fem
distopia

distretament /disˌtɾe.taˈmen/ /disˌtɾe.taˈment/ /disˌtɾe.təˈmen/ /disˌtɾe.təˈment/ /disˌtɾɛ.təˈmen/ adv
distrattamente

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribuzione

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ alg bal distribueix distribueixen distribueixes distribueixi distribueixin distribueixis distribueixo distribueixs distribuesc distribuesca distribuesquen distribuesques distribuesqui distribuesquin distribuesquis distribuint distribuir distribuiran distribuirem distribuireu distribuiria distribuirien distribuiries distribuirà distribuiràs distribuiré distribuiríem distribuiríeu distribuí distribuíem distribuíeu distribuírem distribuíreu distribuís distribuíssem distribuísseu distribuíssim distribuíssiu distribuïa distribuïda distribuïdes distribuïen distribuïes distribuïguem distribuïgueu distribuïm distribuïra distribuïren distribuïres distribuïsc distribuïsca distribuïsquen distribuïsques distribuïssen distribuïsses distribuïssin distribuïssis distribuït distribuïts distribuïu distribuïx distribuïxen distribuïxes distribuïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distribuire

distributivament /dis.tɾi.buˌti.vaˈment/ /dis.tɾi.buˌti.vəˈmen/ /dis.tɾi.buˌti.vəˈment/ /dis.tɾi.βuˌti.βaˈmen/ /dis.tɾi.βuˌti.βəˈmen/ adv
distributivamente

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
distretto

distància /disˈtan.si.a/ n fem
distanza
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
dito dita
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dit del cor n masc
dito medio

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
detto
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
domenica

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
venerdì

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ alg ant bal centr divergeix divergeixa divergeixen divergeixes divergeixi divergeixin divergeixis divergeixo divergeixs divergesc divergesca divergesquen divergesques divergesqui divergesquin divergesquis divergia divergida divergides divergien divergies divergiguem divergiguera divergigueren divergigueres divergiguessen divergiguesses divergiguessin divergiguessis divergigueu divergigueva divergigueven divergigueves divergigué divergiguérem divergiguéreu divergigués divergiguéssem divergiguésseu divergiguéssim divergiguéssiu divergiguévem divergiguéveu divergim divergint divergir divergira divergiran divergirem divergiren divergires divergireu divergiria divergirien divergiries divergiriva divergiriven divergirives divergirà divergiràs divergiré divergiríem divergiríeu divergirívem divergiríveu divergisc divergisca divergisco divergiscos divergisquem divergisquen divergisques divergisqueu divergissa divergissen divergisses divergissi divergissin divergissis divergist divergit divergits divergiu divergiva divergiven divergives divergix divergixa divergixen divergixes divergixi divergixin divergixis divergixo divergixos divergí divergíem divergíets divergíeu divergírem divergíreu divergís divergíscon divergíssem divergísseu divergíssim divergíssiu divergíssom divergíssou divergívem divergíveu divergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
divergere

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
diverso

diversament /diˌvɛr.səˈmen/ /diˌvɛɾ.saˈment/ /diˌvɛɾ.səˈment/ /diˌβɛr.saˈmen/ /diˌβɛr.səˈmen/ /diˌβɛɾ.saˈmen/ adv
diversamente

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) diversific diversifica diversificada diversificades diversificam diversificant diversificar diversificara diversificaran diversificarem diversificaren diversificares diversificareu diversificaria diversificarien diversificaries diversificarà diversificaràs diversificaré diversificaríem diversificaríeu diversificassen diversificasses diversificassin diversificassis diversificat diversificats diversificau diversificava diversificaven diversificaves diversifico diversificà diversificàrem diversificàreu diversificàs diversificàssem diversificàsseu diversificàssim diversificàssiu diversificàvem diversificàveu diversifique diversifiquem diversifiquen diversifiques diversifiquessen diversifiquesses diversifiquessin diversifiquessis diversifiqueu diversifiqui diversifiquin diversifiquis diversifiqués diversifiquéssem diversifiquésseu diversifiquéssim diversifiquéssiu diversifiquí occ sept val v
diversificare

diversió n fem
divertimento

diversos /diˈvɛɾ.sos/ /diˈvɛɾ.sus/ /diˈβɛr.sus/ /diˈβɛɾ.sos/ adj
diverse
(darrere del nom) De diferents tipus.

divertidament /di.veɾˌti.ðaˈment/ /di.vərˌti.ðəˈmen/ /di.vəɾˌti.ðəˈment/ /di.βerˌti.ðaˈmen/ /di.βeɾˌti.ðaˈmen/ /di.βərˌti.ðəˈmen/ adv
divertentemente

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ bal diverteix diverteixen diverteixes diverteixi diverteixin diverteixis diverteixo divertesc divertesqui divertesquin divertesquis divertia divertida divertides divertien diverties divertiguem divertigueu divertim divertint divertir divertira divertiran divertirem divertiren divertires divertireu divertiria divertirien divertiries divertirà divertiràs divertiré divertiríem divertiríeu divertisc divertisca divertisquen divertisques divertissen divertisses divertissin divertissis divertit divertits divertiu divertix divertixen divertixes divertixo divertí divertíem divertíeu divertírem divertíreu divertís divertíssem divertísseu divertíssim divertíssiu n-occ occ sept val v
divertire
Distreure, entretenir, passar una bona estona.
Apartar, desviar o allunyar.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
divertimento divertente

dividir /di.viˈði/ /di.viˈðiɾ/ /di.βiˈði/ bal divideix divideixen divideixes divideixi divideixin divideixis divideixo dividesc dividesqui dividesquin dividesquis dividia dividida dividides dividien dividies dividiguem dividigueu dividim dividint dividir dividira dividiran dividirem dividiren dividires dividireu dividiria dividirien dividiries dividirà dividiràs dividiré dividiríem dividiríeu dividisc dividisca dividisquen dividisques dividissen dividisses dividissin dividissis dividit dividits dividiu dividix dividixen dividixes dividixo dividí dividíem dividíeu dividírem dividíreu dividís dividíssem dividísseu dividíssim dividíssiu n-occ occ sept val v
dividere

divinament /diˌvi.naˈment/ /diˌvi.nəˈmen/ /diˌvi.nəˈment/ /diˌβi.naˈmen/ /diˌβi.nəˈmen/ adv
divinamente

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
divinità

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
moneta straniera
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
divisìbile

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
divisione

divo /ˈdi.vo/ /ˈdi.vu/ /ˈdi.βo/ /ˈdi.βu/ n masc
divo

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
divorzio

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
divorziato
Separat pel divorci.

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ n masc
divorziato
Persona que s’ha separat per divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
diciotto

divuitè /di.βujˈte/ number
diciottesimo

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
divino
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

dixi /ˈdik.si/ n fem
deissi

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialogo

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diametro

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
giornalmente ogni giorno

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
dieresi

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
diocesi

diòxid de sofre n masc
diossido di zolfo

diürn /diˈurn/ adj masc
diurno

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ adj masc
diuretico

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
do
Primera nota de l'escala musical.
dono
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dobl dobla doblada doblades doblam doblant doblar doblara doblaran doblarem doblaren doblares doblareu doblaria doblarien doblaries doblarà doblaràs doblaré doblaríem doblaríeu doblassen doblasses doblassin doblassis doblat doblats doblau doblava doblaven doblaves doble doblem doblen dobles doblessen doblesses doblessin doblessis dobleu dobli doblin doblis doblo doblà doblàrem doblàreu doblàs doblàssem doblàsseu doblàssim doblàssiu doblàvem doblàveu doblés dobléssem doblésseu dobléssim dobléssiu doblí occ sept val v
raddoppiare
Multiplicar per dos.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
doppiaggio

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ adj
grosso

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
doppio
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
piegare
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.
Col·locar una articulació en posició flexionada.
piegarsi
Vèncer la voluntat d'algú.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
doppiamente

doctament /ˌdɔk.taˈmen/ /ˌdɔk.taˈment/ /ˌdɔk.təˈmen/ /ˌdɔk.təˈment/ adv
dottamente

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
dottore
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctoralment /dok.toˌɾaɫˈmen/ /dok.toˌɾaɫˈment/ /duk.tuˌɾaɫˈmen/ adv
dottoralmente

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
dottrina

doctrinalment /dok.tɾiˌnaɫˈmen/ /dok.tɾiˌnaɫˈment/ /duk.tɾiˌnaɫˈmen/ adv
dottrinalmente

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
documento

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
documentazione

documentalment /do.ku.menˌtaɫˈmen/ /do.ku.menˌtaɫˈment/ /do.ku.mənˌtaɫˈment/ /du.ku.mənˌtaɫˈmen/ adv
documentatamente

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) document documenta documentada documentades documentam documentant documentar documentara documentaran documentarem documentaren documentares documentareu documentaria documentarien documentaries documentarà documentaràs documentaré documentaríem documentaríeu documentassen documentasses documentassin documentassis documentat documentats documentau documentava documentaven documentaves documente documentem documenten documentes documentessen documentesses documentessin documentessis documenteu documenti documentin documentis documento documentà documentàrem documentàreu documentàs documentàssem documentàsseu documentàssim documentàssiu documentàvem documentàveu documentés documentéssem documentésseu documentéssim documentéssiu documentí occ sept val v
documentare

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
documentario

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
dodecaedro

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dodecagono

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfino

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàticament /doɡˌma.ti.kaˈmen/ /doɡˌma.ti.kaˈment/ /doɡˌma.ti.kəˈment/ /duɡˌma.ti.kəˈmen/ adv
dogmaticamente

dol /ˈdɔɫ/ n masc
lutto

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
dolere

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
cattivo
Que fa el mal, que no és bo

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ n masc
dolmen

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
dolore
Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
dolorosamente

dolç adj masc
dolce zuccheroso

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
dolcemente

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ alg ant bal cent dom doma domada domades domaia domaien domaies domam domant domar domara domaran domarem domaren domares domareu domaria domarien domaries domariva domariven domarives domarà domaràs domaré domaríem domaríeu domarívem domaríveu domassen domasses domassin domassis domat domats domau domava domaven domaves domavi domavo dome domeguem domeguessa domeguessen domeguesses domegueu domegués domeguéssom domeguéssou domem domen domes domessa domessen domesses domessi domessin domessis domeu domi domin domis domo domos doms domà domàiem domàieu domàrem domàreu domàs domàssem domàsseu domàssim domàssiu domàvem domàvets domàveu domàvom domés doméssem domésseu doméssim doméssiu domí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
domare

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domicilio

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
dominazione

dominant /do.miˈnan/ /do.miˈnant/ /du.miˈnan/ adj
signoreggiante
que domina
el principal o superior entre altres del seu ordre o classe
dominante
que vol dominar els altres, que no sofreix que se li oposin, que el contradiguin

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) domina dominada dominades dominam dominant dominar dominara dominaran dominarem dominaren dominares dominareu dominaria dominarien dominaries dominarà dominaràs dominaré dominaríem dominaríeu dominassen dominasses dominassin dominassis dominat dominats dominau dominava dominaven dominaves domine dominem dominen domines dominessen dominesses dominessin dominessis domineu domini dominin dominis domino dominà dominàrem dominàreu dominàs dominàssem dominàsseu dominàssim dominàssiu dominàvem dominàveu dominés dominéssem dominésseu dominéssim dominéssiu dominí domín occ sept val v
dominare
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domini lingüístic n masc
dominio linguistico

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
domestico

domèsticament /doˌmɛs.ti.kaˈmen/ /doˌmɛs.ti.kaˈment/ /doˌmɛs.ti.kəˈment/ /duˌmɛs.ti.kəˈmen/ adv
domesticamente

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
donna femmina
Persona del sexe femení.
moglie donna
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
donazione

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
dare
Entregar de franc, regalar.

donar la llauna v
scocciare

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
fanciulla
Dona verge.
donzella
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamina dopammina

dopar /doˈpa/ /doˈpaɾ/ /duˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dop dopa dopada dopades dopam dopant dopar dopara doparan doparem doparen dopares dopareu doparia doparien doparies doparà doparàs doparé doparíem doparíeu dopassen dopasses dopassin dopassis dopat dopats dopau dopava dopaven dopaves dope dopem dopen dopes dopessen dopesses dopessin dopessis dopeu dopi dopin dopis dopo dopà dopàrem dopàreu dopàs dopàssem dopàsseu dopàssim dopàssiu dopàvem dopàveu dopés dopéssem dopésseu dopéssim dopéssiu dopí occ sept val v
dopare

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ dormilega adj masc
dormiglione
Que dorm molt.

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ n masc
dormiglione
Persona que dorm molt.

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
dormire

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
camera camera da letto

dors /ˈdɔrs/ /ˈdɔs/ /ˈdɔɾs/ n masc
dorso

dorsal oceànica n fem
dorsale oceanica

dos number
due

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
duecento

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ alg dos dosa dosada dosades dosant dosar dosaran dosarem dosaren dosares dosareu dosaria dosarien dosaries dosarà dosaràs dosaré dosaríem dosaríeu dosat dosats dosau dosava dosaven dosaves dose dosem dosen doses dosessen dosesses dosessin dosessis doseu dosi dosin dosis doso dosà dosàrem dosàreu dosàvem dosàveu dosés doséssem dosésseu doséssim doséssiu dosí occ sept v
dosare
Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi n fem
dose

dosser /doˈse/ /doˈseɾ/ /duˈse/ n masc
baldacchino

dot /ˈdɔt/ n masc
dote
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.
Qualitat o capacitat innata.

dotació /do.ta.siˈo/ /du.tə.siˈo/ n fem
dotazione
Recursos assignats a una finalitat, fundació, associació, etc.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dot dota dotada dotades dotam dotant dotar dotara dotaran dotarem dotaren dotares dotareu dotaria dotarien dotaries dotarà dotaràs dotaré dotaríem dotaríeu dotassen dotasses dotassin dotassis dotat dotats dotau dotava dotaven dotaves dote dotem doten dotes dotessen dotesses dotessin dotessis doteu doti dotin dotis doto dotà dotàrem dotàreu dotàs dotàssem dotàsseu dotàssim dotàssiu dotàvem dotàveu dotés dotéssem dotésseu dotéssim dotéssiu dotí occ sept val v
dotare
Donar dot a una noia.
Assignar béns o rendes a una institució.
Equipar un establiment amb els mitjans necessaris.
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dodici

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
dodicesimo
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
drago dragone

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
dramma
Octava part d'una unça que conté dos argenços, o setanta-dos grans.
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

dragó comú n masc
geco comune

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
dramma

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
drammaticamente

draper /dɾaˈpe/ /dɾaˈpeɾ/ /dɾəˈpe/ n masc
drappiere

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
cantiere navale

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
scorciatoia
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dren drena drenada drenades drenam drenant drenar drenara drenaran drenarem drenaren drenares drenareu drenaria drenarien drenaries drenarà drenaràs drenaré drenaríem drenaríeu drenassen drenasses drenassin drenassis drenat drenats drenau drenava drenaven drenaves drene drenem drenen drenes drenessen drenesses drenessin drenessis dreneu dreni drenin drenis dreno drenà drenàrem drenàreu drenàs drenàssem drenàsseu drenàssim drenàssiu drenàvem drenàveu drenés drenéssem drenésseu drenéssim drenéssiu drení occ sept val v
drenare

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
destro destra
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
dritto
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
legge diritto
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
diritto destra
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ adv
dirittamente
D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

dreturerament /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈmen/ /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈment/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈmen/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈment/ adv
dirittamente

dreçar /dɾeˈsa/ /dɾeˈsaɾ/ /dɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) drece drecem drecen dreces drecessen drecesses drecessin drecessis dreceu dreci drecin drecis drecés drecéssem drecésseu drecéssim drecéssiu drecí dreç dreça dreçada dreçades dreçam dreçant dreçar dreçara dreçaran dreçarem dreçaren dreçares dreçareu dreçaria dreçarien dreçaries dreçarà dreçaràs dreçaré dreçaríem dreçaríeu dreçassen dreçasses dreçassin dreçassis dreçat dreçats dreçau dreçava dreçaven dreçaves dreço dreçà dreçàrem dreçàreu dreçàs dreçàssem dreçàsseu dreçàssim dreçàssiu dreçàvem dreçàveu occ sept val v
condurre
(intransitiu) Un camí, portar tot dret cap a un lloc.
drizzare
(transitiu) Posar dret, vertical.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
droga

dron /ˈdɾɔn/ n masc
drone

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druida druido

druïdessa /dɾu.iˈðe.sa/ /dɾu.iˈðə.sə/ /dɾu.iˈðɛ.sə/ n fem
druidessa

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
doganale

dubitativament /du.bi.taˌti.vaˈment/ /du.bi.təˌti.vəˈmen/ /du.bi.təˌti.vəˈment/ /du.βi.taˌti.βaˈmen/ /du.βi.təˌti.βəˈmen/ adv
dubitativamente

dubni n masc
dubnio

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
dubitare
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
dubbio

dubtosament /dupˌto.zaˈmen/ /dupˌto.zaˈment/ /dupˌto.zəˈmen/ /dupˌto.zəˈment/ adv
dubbiosamente

duc n masc
duca
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
ducato
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
duna

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodenale

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
duodeno

duplicadament /du.pɫiˌka.ðaˈmen/ /du.pɫiˌka.ðaˈment/ /du.pɫiˌka.ðəˈmen/ /du.pɫiˌka.ðəˈment/ adv
duplicatamente

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
duplicare

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
duro
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ bal du duc duem duen duent dueu duga duguem duguen duguera dugueren dugueres dugues duguessen duguesses duguessin duguessis dugueu dugui duguin duguis dugué duguérem duguéreu dugués duguéssem duguésseu duguéssim duguéssiu duguí duia duien duies duim duis duit duita duites duits dur duran durem dureu duria durien duries durà duràs duré duríem duríeu dus dut duta dutes duts duu duus dúiem dúieu occ val v
portare
Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durablement /duˌɾa.bɫeˈment/ /duˌɾa.βɫeˈmen/ /duˌɾa.βɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫeˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈment/ adv
durevolmente

dural /duˈɾaɫ/ adj
durale
Relatiu a la duramàter.

durament /ˌdu.ɾaˈmen/ /ˌdu.ɾaˈment/ /ˌdu.ɾəˈmen/ /ˌdu.ɾəˈment/ adv
duramente

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
durante

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
durare

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
durezza

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
doccia
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
dattilo
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàrsena /ˈðaɾ.se.na/ /ˈðaɾ.sə.nə/ n fem
darsena

dàtil n masc
dattero

dèbilment /ˌdɛ.biɫˈmen/ /ˌdɛ.biɫˈment/ /ˌdɛ.βiɫˈmen/ adv
debolmente

dèbit /ˈdɛ.βit/ n masc
debito

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
decennio
Període de deu anys.
decade
Període de deu dies.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
deficit

déntol /ˈden.toɫ/ /ˈden.tuɫ/ n masc
dentexo

déu n masc
dio

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
cifra
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.
digito
Amb relació al còmput dels eclipsis, una dotzena part del diàmetre del Sol o de la Lluna.

díptic /ˈdip.tik/ n masc
dittico

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
docile
Que accepta les normes.

dòcilment /ˌdɔ.siɫˈmen/ /ˌdɔ.siɫˈment/ adv
docilmente

dòmino /ˈdɔ.mi.no/ /ˈdɔ.mi.nu/ n masc
domino

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
ciambella bombolone
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
ecclesiastico
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclesiàsticament /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈmen/ /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈment/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
ecclesiasticamente

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ alg ant bal cent eclips eclipsa eclipsada eclipsades eclipsaia eclipsaien eclipsaies eclipsam eclipsant eclipsar eclipsara eclipsaran eclipsarem eclipsaren eclipsares eclipsareu eclipsaria eclipsarien eclipsaries eclipsariva eclipsariven eclipsarives eclipsarà eclipsaràs eclipsaré eclipsaríem eclipsaríeu eclipsarívem eclipsaríveu eclipsassen eclipsasses eclipsassin eclipsassis eclipsat eclipsats eclipsau eclipsava eclipsaven eclipsaves eclipsavi eclipsavo eclipse eclipseguem eclipseguessa eclipseguessen eclipseguesses eclipsegueu eclipsegués eclipseguéssom eclipseguéssou eclipsem eclipsen eclipses eclipsessa eclipsessen eclipsesses eclipsessi eclipsessin eclipsessis eclipseu eclipsi eclipsin eclipsis eclipso eclipsos eclipss eclipsà eclipsàiem eclipsàieu eclipsàrem eclipsàreu eclipsàs eclipsàssem eclipsàsseu eclipsàssim eclipsàssiu eclipsàvem eclipsàvets eclipsàveu eclipsàvom eclipsés eclipséssem eclipsésseu eclipséssim eclipséssiu eclipsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eclissare

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
eclipse eclisse

eclècticament /eˌkɫɛk.ti.kaˈmen/ /eˌkɫɛk.ti.kaˈment/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈmen/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈment/ adv
ecletticamente

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
eco

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
eco-ansietà ecoansia

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
economia
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
economico

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
economicamente

ecoturisme n masc
ecoturismo

ecs /ˈɛks/ Interjection
puh

ectoderma /ek.toˈðeɾ.ma/ /ək.toˈðəɾ.mə/ /ək.tuˈðɛr.mə/ n masc
ectoderma

ecumènicament /e.kuˌmɛ.ni.kaˈmen/ /e.kuˌmɛ.ni.kaˈment/ /ə.kuˌmɛ.ni.kəˈmen/ /ə.kuˌmɛ.ni.kəˈment/ adv
ecumenicamente

edat /eˈðat/ n fem
età
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
editto

edificar /e.ði.fiˈka/ /e.ði.fiˈkaɾ/ /ə.ði.fiˈka/ alg ant bal cent edific edifica edificada edificades edificaia edificaien edificaies edificam edificant edificar edificara edificaran edificarem edificaren edificares edificareu edificaria edificarien edificaries edificariva edificariven edificarives edificarà edificaràs edificaré edificaríem edificaríeu edificarívem edificaríveu edificassen edificasses edificassin edificassis edificat edificats edificau edificava edificaven edificaves edificavi edificavo edifico edificos edificà edificàiem edificàieu edificàrem edificàreu edificàs edificàssem edificàsseu edificàssim edificàssiu edificàvem edificàvets edificàveu edificàvom edifique edifiqueguem edifiqueguessa edifiqueguessen edifiqueguesses edifiquegueu edifiquegués edifiqueguéssom edifiqueguéssou edifiquem edifiquen edifiques edifiquessa edifiquessen edifiquesses edifiquessi edifiquessin edifiquessis edifiqueu edifiqui edifiquin edifiquis edifiqués edifiquéssem edifiquésseu edifiquéssim edifiquéssiu edifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
edificare

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
edificio palazzo

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) edit edita editada editades editam editant editar editara editaran editarem editaren editares editareu editaria editarien editaries editarà editaràs editaré editaríem editaríeu editassen editasses editassin editassis editat editats editau editava editaven editaves edite editem editen edites editessen editesses editessin editessis editeu editi editin editis edito edità editàrem editàreu editàs editàssem editàsseu editàssim editàssiu editàvem editàveu edités editéssem editésseu editéssim editéssiu edití occ sept val v
editare
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
editore
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
educazione
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.
Bons costums i maneres.
Conjunt de sabers d'una persona, experiències acadèmiques.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
educato

eduir /e.ðuˈi/ /e.ðuˈiɾ/ /ə.ðuˈi/ bal edueix edueixen edueixes edueixi edueixin edueixis edueixo eduesc eduesqui eduesquin eduesquis eduint eduir eduiran eduirem eduireu eduiria eduirien eduiries eduirà eduiràs eduiré eduiríem eduiríeu eduí eduíem eduíeu eduírem eduíreu eduís eduíssem eduísseu eduíssim eduíssiu eduïa eduïda eduïdes eduïen eduïes eduïguem eduïgueu eduïm eduïra eduïren eduïres eduïsc eduïsca eduïsquen eduïsques eduïssen eduïsses eduïssin eduïssis eduït eduïts eduïu eduïx eduïxen eduïxes occ val v
edurre

edulcorar /e.ðuɫ.koˈɾa/ /e.ðuɫ.koˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.koˈɾa/ /ə.ðuɫ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) edulcor edulcora edulcorada edulcorades edulcoram edulcorant edulcorar edulcorara edulcoraran edulcorarem edulcoraren edulcorares edulcorareu edulcoraria edulcorarien edulcoraries edulcorarà edulcoraràs edulcoraré edulcoraríem edulcoraríeu edulcorassen edulcorasses edulcorassin edulcorassis edulcorat edulcorats edulcorau edulcorava edulcoraven edulcoraves edulcore edulcorem edulcoren edulcores edulcoressen edulcoresses edulcoressin edulcoressis edulcoreu edulcori edulcorin edulcoris edulcoro edulcorà edulcoràrem edulcoràreu edulcoràs edulcoràssem edulcoràsseu edulcoràssim edulcoràssiu edulcoràvem edulcoràveu edulcorés edulcoréssem edulcorésseu edulcoréssim edulcoréssiu edulcorí occ sept val v
addolcire

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
effe

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
effetto

efecte extern n masc
esternalità

efecte hivernacle n masc
efetto serra

efectivament /e.fekˌti.vaˈment/ /e.fekˌti.βaˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈment/ /ə.fəkˌti.βəˈmen/ adv
effettivamente

efectuar /e.fek.tuˈa/ /e.fek.tuˈaɾ/ /ə.fək.tuˈa/ alg bal efectua efectuada efectuades efectuam efectuant efectuar efectuara efectuaran efectuarem efectuaren efectuares efectuareu efectuaria efectuarien efectuaries efectuarà efectuaràs efectuaré efectuaríem efectuaríeu efectuassen efectuasses efectuassin efectuassis efectuat efectuats efectuau efectuava efectuaven efectuaves efectue efectuem efectuen efectues efectuessen efectuesses efectuessin efectuessis efectueu efectuo efectuu efectuà efectuàrem efectuàreu efectuàs efectuàssem efectuàsseu efectuàssim efectuàssiu efectuàvem efectuàveu efectués efectuéssem efectuésseu efectuéssim efectuéssiu efectuí efectuï efectuïn efectuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
effetuare

efeminadament /e.fe.miˌna.ðaˈmen/ /e.fe.miˌna.ðaˈment/ /ə.fə.miˌna.ðəˈmen/ /ə.fə.miˌna.ðəˈment/ adv
effeminatamente

efeminar /e.fe.miˈna/ /e.fe.miˈnaɾ/ /ə.fə.miˈna/ alg ant bal cent efemina efeminada efeminades efeminaia efeminaien efeminaies efeminam efeminant efeminar efeminara efeminaran efeminarem efeminaren efeminares efeminareu efeminaria efeminarien efeminaries efeminariva efeminariven efeminarives efeminarà efeminaràs efeminaré efeminaríem efeminaríeu efeminarívem efeminaríveu efeminassen efeminasses efeminassin efeminassis efeminat efeminats efeminau efeminava efeminaven efeminaves efeminavi efeminavo efemine efemineguem efemineguessa efemineguessen efemineguesses efeminegueu efeminegués efemineguéssom efemineguéssou efeminem efeminen efemines efeminessa efeminessen efeminesses efeminessi efeminessin efeminessis efemineu efemini efeminin efeminis efemino efeminos efeminà efeminàiem efeminàieu efeminàrem efeminàreu efeminàs efeminàssem efeminàsseu efeminàssim efeminàssiu efeminàvem efeminàvets efeminàveu efeminàvom efeminés efeminéssem efeminésseu efeminéssim efeminéssiu efeminí efemín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
effeminare

eficaçment /e.fiˌkazˈmen/ /e.fiˌkazˈment/ /ə.fiˌkazˈmen/ /ə.fiˌkazˈment/ adv
efficacemente

eficientment /e.fi.siˌemˈmen/ /e.fi.siˌemˈment/ /ə.fi.siˌemˈmen/ /ə.fi.siˌemˈment/ adv
efficientemente

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
efficacia

efluir /e.fɫuˈi/ /e.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ bal eflueix eflueixen eflueixes eflueixi eflueixin eflueixis eflueixo efluesc efluesqui efluesquin efluesquis efluint efluir efluiran efluirem efluireu efluiria efluirien efluiries efluirà efluiràs efluiré efluiríem efluiríeu efluí efluíem efluíeu efluírem efluíreu efluís efluíssem efluísseu efluíssim efluíssiu efluïa efluïda efluïdes efluïen efluïes efluïguem efluïgueu efluïm efluïra efluïren efluïres efluïsc efluïsca efluïsquen efluïsques efluïssen efluïsses efluïssin efluïssis efluït efluïts efluïu efluïx efluïxen efluïxes occ sept val v
effluire

efígie /eˈfi.ʒi.e/ /əˈfi.ʒi.ə/ n fem
effigie

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ egípcia adj masc
egiziano egizio
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
egiziano
Persona que habita o és originària d'Egipte.
egizio
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
asinello eglefino

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egocentrico

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
egoismo

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoista

egoistament /e.ɣoˌis.taˈmen/ /e.ɣoˌis.taˈment/ /ə.ɣoˌis.təˈment/ /ə.ɣuˌis.təˈmen/ adv
egotisticamente

egrègiament /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈmen/ /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈment/ /eˌɣɾɛ.ʒi.aˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈment/ adv
egregiamente

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
cavalla

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
arnese utensile
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einsteinio einstenio

eix /ˈejʃ/ n masc
asse
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
sciame

eixamar /e.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈmaɾ/ /ə.ʃəˈma/ alg ant bal cent eiv eixam eixama eixamada eixamades eixamaia eixamaien eixamaies eixamam eixamant eixamar eixamara eixamaran eixamarem eixamaren eixamares eixamareu eixamaria eixamarien eixamaries eixamariva eixamariven eixamarives eixamarà eixamaràs eixamaré eixamaríem eixamaríeu eixamarívem eixamaríveu eixamassen eixamasses eixamassin eixamassis eixamat eixamats eixamau eixamava eixamaven eixamaves eixamavi eixamavo eixame eixameguem eixameguessa eixameguessen eixameguesses eixamegueu eixamegués eixameguéssom eixameguéssou eixamem eixamen eixames eixamessa eixamessen eixamesses eixamessi eixamessin eixamessis eixameu eixami eixamin eixamis eixamo eixamos eixams eixamà eixamàiem eixamàieu eixamàrem eixamàreu eixamàs eixamàssem eixamàsseu eixamàssim eixamàssiu eixamàvem eixamàvets eixamàveu eixamàvom eixamés eixaméssem eixamésseu eixaméssim eixaméssiu eixamí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sciamare

eixamenar /e.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈnaɾ/ /ə.ʃə.məˈna/ alg ant bal cent eiv eixamena eixamenada eixamenades eixamenaia eixamenaien eixamenaies eixamenam eixamenant eixamenar eixamenara eixamenaran eixamenarem eixamenaren eixamenares eixamenareu eixamenaria eixamenarien eixamenaries eixamenariva eixamenariven eixamenarives eixamenarà eixamenaràs eixamenaré eixamenaríem eixamenaríeu eixamenarívem eixamenaríveu eixamenassen eixamenasses eixamenassin eixamenassis eixamenat eixamenats eixamenau eixamenava eixamenaven eixamenaves eixamenavi eixamenavo eixamene eixameneguem eixameneguessa eixameneguessen eixameneguesses eixamenegueu eixamenegués eixameneguéssom eixameneguéssou eixamenem eixamenen eixamenes eixamenessa eixamenessen eixamenesses eixamenessi eixamenessin eixamenessis eixameneu eixameni eixamenin eixamenis eixameno eixamenos eixamenà eixamenàiem eixamenàieu eixamenàrem eixamenàreu eixamenàs eixamenàssem eixamenàsseu eixamenàssim eixamenàssiu eixamenàvem eixamenàvets eixamenàveu eixamenàvom eixamenés eixamenéssem eixamenésseu eixamenéssim eixamenéssiu eixamení eixamèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sciamare

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixampl eixampla eixamplada eixamplades eixamplam eixamplant eixamplar eixamplara eixamplaran eixamplarem eixamplaren eixamplares eixamplareu eixamplaria eixamplarien eixamplaries eixamplarà eixamplaràs eixamplaré eixamplaríem eixamplaríeu eixamplassen eixamplasses eixamplassin eixamplassis eixamplat eixamplats eixamplau eixamplava eixamplaven eixamplaves eixample eixamplem eixamplen eixamples eixamplessen eixamplesses eixamplessin eixamplessis eixampleu eixampli eixamplin eixamplis eixamplo eixamplà eixamplàrem eixamplàreu eixamplàs eixamplàssem eixamplàsseu eixamplàssim eixamplàssiu eixamplàvem eixamplàveu eixamplés eixampléssem eixamplésseu eixampléssim eixampléssiu eixamplí occ sept val v
ampliare allargare

eixample /ejˈʃam.pɫe/ /eˈʃam.pɫe/ /əˈʃam.pɫə/ n masc
ampliamento

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
stregoneria

eixarmar /e.ʃaɾˈma/ /ej.ʃarˈma/ /ej.ʃaɾˈmaɾ/ /ə.ʃərˈma/ alg ant bal cent eiv eixarm eixarma eixarmada eixarmades eixarmaia eixarmaien eixarmaies eixarmam eixarmant eixarmar eixarmara eixarmaran eixarmarem eixarmaren eixarmares eixarmareu eixarmaria eixarmarien eixarmaries eixarmariva eixarmariven eixarmarives eixarmarà eixarmaràs eixarmaré eixarmaríem eixarmaríeu eixarmarívem eixarmaríveu eixarmassen eixarmasses eixarmassin eixarmassis eixarmat eixarmats eixarmau eixarmava eixarmaven eixarmaves eixarmavi eixarmavo eixarme eixarmeguem eixarmeguessa eixarmeguessen eixarmeguesses eixarmegueu eixarmegués eixarmeguéssom eixarmeguéssou eixarmem eixarmen eixarmes eixarmessa eixarmessen eixarmesses eixarmessi eixarmessin eixarmessis eixarmeu eixarmi eixarmin eixarmis eixarmo eixarmos eixarms eixarmà eixarmàiem eixarmàieu eixarmàrem eixarmàreu eixarmàs eixarmàssem eixarmàsseu eixarmàssim eixarmàssiu eixarmàvem eixarmàvets eixarmàveu eixarmàvom eixarmés eixarméssem eixarmésseu eixarméssim eixarméssiu eixarmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guarire

eixelebradament /e.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ej.ʃe.ɫeˌbɾa.ðaˈment/ /ej.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈment/ /ə.ʃə.ɫəˌβɾa.ðəˈmen/ adv
sbadatamente

eixeridament /e.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈment/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈmen/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈment/ adv
spigliatamente

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
uscire

eixordador /e.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ej.ʃor.ðaˈðo/ /ej.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ə.ʃoɾ.ðəˈðo/ /ə.ʃur.dəˈðo/ /ə.ʃur.ðəˈðo/ adj masc
assordante

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ alg ant bal cent eiv eixord eixorda eixordada eixordades eixordaia eixordaien eixordaies eixordam eixordant eixordar eixordara eixordaran eixordarem eixordaren eixordares eixordareu eixordaria eixordarien eixordaries eixordariva eixordariven eixordarives eixordarà eixordaràs eixordaré eixordaríem eixordaríeu eixordarívem eixordaríveu eixordassen eixordasses eixordassin eixordassis eixordat eixordats eixordau eixordava eixordaven eixordaves eixordavi eixordavo eixorde eixordeguem eixordeguessa eixordeguessen eixordeguesses eixordegueu eixordegués eixordeguéssom eixordeguéssou eixordem eixorden eixordes eixordessa eixordessen eixordesses eixordessi eixordessin eixordessis eixordeu eixordi eixordin eixordis eixordo eixordos eixords eixordà eixordàiem eixordàieu eixordàrem eixordàreu eixordàs eixordàssem eixordàsseu eixordàssim eixordàssiu eixordàvem eixordàvets eixordàveu eixordàvom eixordés eixordéssem eixordésseu eixordéssim eixordéssiu eixordí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
assordare

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
fon

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ adj masc
essiccativo
Que eixuga.

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ n masc
panno
Drap per a eixugar.
essiccatoio
Aparell per a eixugar, especialment eixugacabells.

eixugadora /e.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ej.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ə.ʃu.ɣəˈðo.ɾə/ n fem
asciugatrice

eixugamà /e.ʃu.ɣaˈma/ /ej.ʃu.ɣaˈma/ /ə.ʃu.ɣəˈma/ n masc
panno da cucina

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
asciugare
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixutament /ejˌʃu.taˈmen/ /ejˌʃu.taˈment/ /eˌʃu.taˈmen/ /əˌʃu.təˈmen/ /əˌʃu.təˈment/ adv
seccamente

el pro i el contra n masc
il pro e il contro

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
elle

elaborar /e.ɫa.boˈɾaɾ/ /e.ɫa.βoˈɾa/ /ə.ɫə.boˈɾa/ /ə.ɫə.buˈɾa/ /ə.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) elabor elabora elaborada elaborades elaboram elaborant elaborar elaborara elaboraran elaborarem elaboraren elaborares elaborareu elaboraria elaborarien elaboraries elaborarà elaboraràs elaboraré elaboraríem elaboraríeu elaborassen elaborasses elaborassin elaborassis elaborat elaborats elaborau elaborava elaboraven elaboraves elabore elaborem elaboren elabores elaboressen elaboresses elaboressin elaboressis elaboreu elabori elaborin elaboris elaboro elaborà elaboràrem elaboràreu elaboràs elaboràssem elaboràsseu elaboràssim elaboràssiu elaboràvem elaboràveu elaborés elaboréssem elaborésseu elaboréssim elaboréssiu elaborí occ sept val v
elaborare

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
elativo

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
elezione

electivament /e.ɫekˌti.vaˈment/ /e.ɫekˌti.βaˈmen/ /ə.ɫəkˌti.vəˈmen/ /ə.ɫəkˌti.vəˈment/ /ə.ɫəkˌti.βəˈmen/ adv
elettivamente

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
elettorale

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elettricità

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
elettrocardiogramma

electrolitzar /e.ɫek.tɾo.ɫiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈza/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾo.ɫiˈd͡za/ /ə.ɫək.tɾu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) electrolitz electrolitza electrolitzada electrolitzades electrolitzam electrolitzant electrolitzar electrolitzara electrolitzaran electrolitzarem electrolitzaren electrolitzares electrolitzareu electrolitzaria electrolitzarien electrolitzaries electrolitzarà electrolitzaràs electrolitzaré electrolitzaríem electrolitzaríeu electrolitzassen electrolitzasses electrolitzassin electrolitzassis electrolitzat electrolitzats electrolitzau electrolitzava electrolitzaven electrolitzaves electrolitze electrolitzem electrolitzen electrolitzes electrolitzessen electrolitzesses electrolitzessin electrolitzessis electrolitzeu electrolitzi electrolitzin electrolitzis electrolitzo electrolitzà electrolitzàrem electrolitzàreu electrolitzàs electrolitzàssem electrolitzàsseu electrolitzàssim electrolitzàssiu electrolitzàvem electrolitzàveu electrolitzés electrolitzéssem electrolitzésseu electrolitzéssim electrolitzéssiu electrolitzí occ val v
elettrolizzare

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ adj masc
elettrostatico

electrostàtica /e.ɫek.tɾosˈta.ti.ka/ /ə.ɫək.tɾosˈta.ti.kə/ /ə.ɫək.tɾusˈta.ti.kə/ n fem
elettrostatica

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elettronica

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
elettrone

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elefante
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegante

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ adv
elegantemente

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
scegliere
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
eleggere
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
elemento
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
elemento chimico

elementalment /e.ɫe.menˌtaɫˈmen/ /e.ɫe.menˌtaɫˈment/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈmen/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈment/ adv
elementarmente

elevadament /e.ɫeˌva.ðaˈment/ /e.ɫeˌβa.ðaˈmen/ /ə.ɫəˌva.ðəˈmen/ /ə.ɫəˌva.ðəˈment/ /ə.ɫəˌβa.ðəˈmen/ adv
elevatamente

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
elevato

elidir /e.ɫiˈði/ /e.ɫiˈðiɾ/ /ə.ɫiˈði/ bal elideix elideixen elideixes elideixi elideixin elideixis elideixo elidesc elidesqui elidesquin elidesquis elidia elidida elidides elidien elidies elidiguem elidigueu elidim elidint elidir elidira elidiran elidirem elidiren elidires elidireu elidiria elidirien elidiries elidirà elidiràs elidiré elidiríem elidiríeu elidisc elidisca elidisquen elidisques elidissen elidisses elidissin elidissis elidit elidits elidiu elidix elidixen elidixes elidixo elidí elidíem elidíeu elidírem elidíreu elidís elidíssem elidísseu elidíssim elidíssiu n-occ occ sept val v
elidire

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ n fem
eliminazione
(hípica, basquetbol) Desqualificació d'un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ alg ant bal cent eiv elimina eliminada eliminades eliminaia eliminaien eliminaies eliminam eliminant eliminar eliminara eliminaran eliminarem eliminaren eliminares eliminareu eliminaria eliminarien eliminaries eliminariva eliminariven eliminarives eliminarà eliminaràs eliminaré eliminaríem eliminaríeu eliminarívem eliminaríveu eliminassen eliminasses eliminassin eliminassis eliminat eliminats eliminau eliminava eliminaven eliminaves eliminavi eliminavo elimine elimineguem elimineguessa elimineguessen elimineguesses eliminegueu eliminegués elimineguéssom elimineguéssou eliminem eliminen elimines eliminessa eliminessen eliminesses eliminessi eliminessin eliminessis elimineu elimini eliminin eliminis elimino eliminos eliminà eliminàiem eliminàieu eliminàrem eliminàreu eliminàs eliminàssem eliminàsseu eliminàssim eliminàssiu eliminàvem eliminàvets eliminàveu eliminàvom eliminés eliminéssem eliminésseu eliminéssim eliminéssiu eliminí elimín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eliminare
Destruir, esborrar.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
élite

ell /ˈɛʎ/ pronoun
lui egli

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
lei ella

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
essi

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
essi

elocució /e.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫu.ku.siˈo/ n fem
elocuzione

elogiosament /e.ɫo.d͡ʒiˌo.zaˈmen/ /e.ɫo.d͡ʒiˌo.zaˈment/ /e.ɫo.ʒiˌo.zaˈmen/ /ə.ɫo.ʒiˌo.zəˈment/ /ə.ɫu.ʒiˌo.zəˈmen/ adv
elogiativamente

eloqüentment /e.ɫoˌkwemˈmen/ /e.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫuˌkwemˈmen/ adv
eloquentemente

elucubració /e.ɫu.ku.βɾa.siˈo/ /ə.ɫu.ku.βɾə.siˈo/ n fem
elucubrazione

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ bal eludeix eludeixen eludeixes eludeixi eludeixin eludeixis eludeixo eludesc eludesqui eludesquin eludesquis eludia eludida eludides eludien eludies eludiguem eludigueu eludim eludint eludir eludira eludiran eludirem eludiren eludires eludireu eludiria eludirien eludiries eludirà eludiràs eludiré eludiríem eludiríeu eludisc eludisca eludisquen eludisques eludissen eludisses eludissin eludissis eludit eludits eludiu eludix eludixen eludixes eludixo eludí eludíem eludíeu eludírem eludíreu eludís eludíssem eludísseu eludíssim eludíssiu n-occ occ sept val v
eludere
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.
Burlar-se d'alguna cosa, fer que no tingui efecte per mitjà d'algun artifici.

eluir /e.ɫuˈi/ /e.ɫuˈiɾ/ /ə.ɫuˈi/ bal elueix elueixen elueixes elueixi elueixin elueixis elueixo eluesc eluesqui eluesquin eluesquis eluint eluir eluiran eluirem eluireu eluiria eluirien eluiries eluirà eluiràs eluiré eluiríem eluiríeu eluí eluíem eluíeu eluírem eluíreu eluís eluíssem eluísseu eluíssim eluíssiu eluïa eluïda eluïdes eluïen eluïes eluïguem eluïgueu eluïm eluïra eluïren eluïres eluïsc eluïsca eluïsquen eluïsques eluïssen eluïsses eluïssin eluïssis eluït eluïts eluïu eluïx eluïxen eluïxes eluïxo n-occ occ val v
eluire

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
ellisse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
ellissi

el·lipsoïdal /e.ɫip.so.iˈðaɫ/ /eɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /ə.ɫip.su.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.su.iˈðaɫ/ adj
ellissoidale

el·lípticament /eɫˌɫip.ti.kaˈmen/ /eɫˌɫip.ti.kaˈment/ /eˌɫip.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈment/ /əˌɫip.ti.kəˈmen/ adv
ellitticamente

elàsticament /eˌɫas.ti.kaˈmen/ /eˌɫas.ti.kaˈment/ /əˌɫas.ti.kəˈmen/ /əˌɫas.ti.kəˈment/ adv
elasticamente

elèctric /eˈɫɛk.tɾik/ /əˈɫɛk.tɾik/ adj masc
elettrico

elèctricament /eˌɫɛk.tɾi.kaˈmen/ /eˌɫɛk.tɾi.kaˈment/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈmen/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈment/ adv
elettricamente

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
emme

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ alg ant bal cent eiv emancip emancipa emancipada emancipades emancipaia emancipaien emancipaies emancipam emancipant emancipar emancipara emanciparan emanciparem emanciparen emancipares emancipareu emanciparia emanciparien emanciparies emancipariva emancipariven emanciparives emanciparà emanciparàs emanciparé emanciparíem emanciparíeu emanciparívem emanciparíveu emancipassen emancipasses emancipassin emancipassis emancipat emancipats emancipau emancipava emancipaven emancipaves emancipavi emancipavo emancipe emancipeguem emancipeguessa emancipeguessen emancipeguesses emancipegueu emancipegués emancipeguéssom emancipeguéssou emancipem emancipen emancipes emancipessa emancipessen emancipesses emancipessi emancipessin emancipessis emancipeu emancipi emancipin emancipis emancipo emancipos emancips emancipà emancipàiem emancipàieu emancipàrem emancipàreu emancipàs emancipàssem emancipàsseu emancipàssim emancipàssiu emancipàvem emancipàvets emancipàveu emancipàvom emancipés emancipéssem emancipésseu emancipéssim emancipéssiu emancipí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emancipare

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emascul emascula emasculada emasculades emasculam emasculant emascular emasculara emascularan emascularem emascularen emasculares emasculareu emascularia emascularien emascularies emascularà emascularàs emascularé emascularíem emascularíeu emasculassen emasculasses emasculassin emasculassis emasculat emasculats emasculau emasculava emasculaven emasculaves emascule emasculem emasculen emascules emasculessen emasculesses emasculessin emasculessis emasculeu emasculi emasculin emasculis emasculo emasculà emasculàrem emasculàreu emasculàs emasculàssem emasculàsseu emasculàssim emasculàssiu emasculàvem emasculàveu emasculés emasculéssem emasculésseu emasculéssim emasculéssiu emasculí occ sept val v
evirare

embadalir /em.ba.ðaˈɫi/ /em.ba.ðaˈɫiɾ/ /əm.bə.ðəˈɫi/ bal embadaleix embadaleixen embadaleixes embadaleixi embadaleixin embadaleixis embadaleixo embadalesc embadalesqui embadalesquin embadalesquis embadalia embadalida embadalides embadalien embadalies embadaliguem embadaligueu embadalim embadalint embadalir embadalira embadaliran embadalirem embadaliren embadalires embadalireu embadaliria embadalirien embadaliries embadalirà embadaliràs embadaliré embadaliríem embadaliríeu embadalisc embadalisca embadalisquen embadalisques embadalissen embadalisses embadalissin embadalissis embadalit embadalits embadaliu embadalix embadalixen embadalixes embadalixo embadalí embadalíem embadalíeu embadalírem embadalíreu embadalís embadalíssem embadalísseu embadalíssim embadalíssiu n-occ occ sept val v
stupefare

embajanir /em.ba.d͡ʒaˈni/ /em.ba.d͡ʒaˈniɾ/ /em.ba.ʒaˈni/ /əm.bə.ʒəˈni/ alg ant bal centr eiv embajaneix embajaneixa embajaneixen embajaneixes embajaneixi embajaneixin embajaneixis embajaneixo embajaneixs embajanesc embajanesca embajanesquen embajanesques embajanesqui embajanesquin embajanesquis embajania embajanida embajanides embajanien embajanies embajaniguem embajaniguera embajanigueren embajanigueres embajaniguessen embajaniguesses embajaniguessin embajaniguessis embajanigueu embajanigueva embajanigueven embajanigueves embajanigué embajaniguérem embajaniguéreu embajanigués embajaniguéssem embajaniguésseu embajaniguéssim embajaniguéssiu embajaniguévem embajaniguéveu embajanim embajanint embajanir embajanira embajaniran embajanirem embajaniren embajanires embajanireu embajaniria embajanirien embajaniries embajaniriva embajaniriven embajanirives embajanirà embajaniràs embajaniré embajaniríem embajaniríeu embajanirívem embajaniríveu embajanisc embajanisca embajanisco embajaniscos embajanisquem embajanisquen embajanisques embajanisqueu embajanissa embajanissen embajanisses embajanissi embajanissin embajanissis embajanist embajanit embajanits embajaniu embajaniva embajaniven embajanives embajanix embajanixa embajanixen embajanixes embajanixi embajanixin embajanixis embajanixo embajanixos embajaní embajaníem embajaníets embajaníeu embajanírem embajaníreu embajanís embajaníscon embajaníssem embajanísseu embajaníssim embajaníssiu embajaníssom embajaníssou embajanívem embajaníveu embajaníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stupidire

embalatge /em.baˈɫa.d͡ʒe/ /əm.bəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
imballaggio

embalum /em.baˈɫum/ /əm.bəˈɫum/ n masc
carico

embalumar /am.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈmaɾ/ /əm.bə.ɫuˈma/ alg ant bal cent eiv embalum embaluma embalumada embalumades embalumaia embalumaien embalumaies embalumam embalumant embalumar embalumara embalumaran embalumarem embalumaren embalumares embalumareu embalumaria embalumarien embalumaries embalumariva embalumariven embalumarives embalumarà embalumaràs embalumaré embalumaríem embalumaríeu embalumarívem embalumaríveu embalumassen embalumasses embalumassin embalumassis embalumat embalumats embalumau embalumava embalumaven embalumaves embalumavi embalumavo embalume embalumeguem embalumeguessa embalumeguessen embalumeguesses embalumegueu embalumegués embalumeguéssom embalumeguéssou embalumem embalumen embalumes embalumessa embalumessen embalumesses embalumessi embalumessin embalumessis embalumeu embalumi embalumin embalumis embalumo embalumos embalums embalumà embalumàiem embalumàieu embalumàrem embalumàreu embalumàs embalumàssem embalumàsseu embalumàssim embalumàssiu embalumàvem embalumàvets embalumàveu embalumàvom embalumés embaluméssem embalumésseu embaluméssim embaluméssiu embalumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
caricare

embarbussadament /em.bar.βuˌsa.ðaˈmen/ /em.baɾ.buˌsa.ðaˈment/ /em.baɾ.βuˌsa.ðaˈmen/ /əm.bər.buˌsa.ðəˈmen/ /əm.bəɾ.buˌsa.ðəˈment/ adv
scompigliatamente

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
scioglilingua
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
gravidanza
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
invaso bacino

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ bal embelleix embelleixen embelleixes embelleixi embelleixin embelleixis embelleixo embellesc embellesqui embellesquin embellesquis embellia embellida embellides embellien embellies embelliguem embelligueu embellim embellint embellir embellira embelliran embellirem embelliren embellires embellireu embelliria embellirien embelliries embellirà embelliràs embelliré embelliríem embelliríeu embellisc embellisca embellisquen embellisques embellissen embellisses embellissin embellissis embellit embellits embelliu embellix embellixen embellixes embellixo embellí embellíem embellíeu embellírem embellíreu embellís embellíssem embellísseu embellíssim embellíssiu n-occ occ sept val v
abbellire
Fer tornar bell; adornar.

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ bal emblanqueix emblanqueixen emblanqueixes emblanqueixi emblanqueixin emblanqueixis emblanqueixo emblanquesc emblanquesqui emblanquesquin emblanquesquis emblanquia emblanquida emblanquides emblanquien emblanquies emblanquiguem emblanquigueu emblanquim emblanquint emblanquir emblanquira emblanquiran emblanquirem emblanquiren emblanquires emblanquireu emblanquiria emblanquirien emblanquiries emblanquirà emblanquiràs emblanquiré emblanquiríem emblanquiríeu emblanquisc emblanquisca emblanquisquen emblanquisques emblanquissen emblanquisses emblanquissin emblanquissis emblanquit emblanquits emblanquiu emblanquix emblanquixen emblanquixes emblanquixo emblanquí emblanquíem emblanquíeu emblanquírem emblanquíreu emblanquís emblanquíssem emblanquísseu emblanquíssim emblanquíssiu n-occ occ sept val v
﻿sbiancarsi

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ bal emblaveix emblaveixen emblaveixes emblaveixi emblaveixin emblaveixis emblaveixo emblavesc emblavesqui emblavesquin emblavesquis emblavia emblavida emblavides emblavien emblavies emblaviguem emblavigueu emblavim emblavint emblavir emblavira emblaviran emblavirem emblaviren emblavires emblavireu emblaviria emblavirien emblaviries emblavirà emblaviràs emblaviré emblaviríem emblaviríeu emblavisc emblavisca emblavisquen emblavisques emblavissen emblavisses emblavissin emblavissis emblavit emblavits emblaviu emblavix emblavixen emblavixes emblavixo emblaví emblavíem emblavíeu emblavírem emblavíreu emblavís emblavíssem emblavísseu emblavíssim emblavíssiu n-occ occ sept val v
azzurrare

emblemàticament /em.bɫeˌma.ti.kaˈmen/ /em.bɫeˌma.ti.kaˈment/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈmen/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈment/ adv
emblematicamente

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ n masc
involucro

embolcar /am.boɫˈka/ /em.boɫˈka/ /em.boɫˈkaɾ/ /əm.boɫˈka/ /əm.buɫˈka/ alg ant bal cent eiv embolc embolca embolcada embolcades embolcaia embolcaien embolcaies embolcam embolcant embolcar embolcara embolcaran embolcarem embolcaren embolcares embolcareu embolcaria embolcarien embolcaries embolcariva embolcariven embolcarives embolcarà embolcaràs embolcaré embolcaríem embolcaríeu embolcarívem embolcaríveu embolcassen embolcasses embolcassin embolcassis embolcat embolcats embolcau embolcava embolcaven embolcaves embolcavi embolcavo embolco embolcos embolcà embolcàiem embolcàieu embolcàrem embolcàreu embolcàs embolcàssem embolcàsseu embolcàssim embolcàssiu embolcàvem embolcàvets embolcàveu embolcàvom embolque embolqueguem embolqueguessa embolqueguessen embolqueguesses embolquegueu embolquegués embolqueguéssom embolqueguéssou embolquem embolquen embolques embolquessa embolquessen embolquesses embolquessi embolquessin embolquessis embolqueu embolqui embolquin embolquis embolqués embolquéssem embolquésseu embolquéssim embolquéssiu embolquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ricoprrire

emborbollar /em.bor.βoˈʎa/ /em.boɾ.boˈʎaɾ/ /em.boɾ.βoˈʎa/ /əm.boɾ.boˈʎa/ /əm.bur.buˈʎa/ alg ant bal cent eiv emborboll emborbolla emborbollada emborbollades emborbollaia emborbollaien emborbollaies emborbollam emborbollant emborbollar emborbollara emborbollaran emborbollarem emborbollaren emborbollares emborbollareu emborbollaria emborbollarien emborbollaries emborbollariva emborbollariven emborbollarives emborbollarà emborbollaràs emborbollaré emborbollaríem emborbollaríeu emborbollarívem emborbollaríveu emborbollassen emborbollasses emborbollassin emborbollassis emborbollat emborbollats emborbollau emborbollava emborbollaven emborbollaves emborbollavi emborbollavo emborbolle emborbolleguem emborbolleguessa emborbolleguessen emborbolleguesses emborbollegueu emborbollegués emborbolleguéssom emborbolleguéssou emborbollem emborbollen emborbolles emborbollessa emborbollessen emborbollesses emborbollessi emborbollessin emborbollessis emborbolleu emborbolli emborbollin emborbollis emborbollo emborbollos emborbolls emborbollà emborbollàiem emborbollàieu emborbollàrem emborbollàreu emborbollàs emborbollàssem emborbollàsseu emborbollàssim emborbollàssiu emborbollàvem emborbollàvets emborbollàveu emborbollàvom emborbollés emborbolléssem emborbollésseu emborbolléssim emborbolléssiu emborbollí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
impacciarsi
Parlar atropellada i confusament, fent molt soroll.

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ n masc
imbottigliamento
Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embotell embotella embotellada embotellades embotellam embotellant embotellar embotellara embotellaran embotellarem embotellaren embotellares embotellareu embotellaria embotellarien embotellaries embotellarà embotellaràs embotellaré embotellaríem embotellaríeu embotellassen embotellasses embotellassin embotellassis embotellat embotellats embotellau embotellava embotellaven embotellaves embotelle embotellem embotellen embotelles embotellessen embotellesses embotellessin embotellessis embotelleu embotelli embotellin embotellis embotello embotellà embotellàrem embotellàreu embotellàs embotellàssem embotellàsseu embotellàssim embotellàssiu embotellàvem embotellàveu embotellés embotelléssem embotellésseu embotelléssim embotelléssiu embotellí occ sept val v
imbottigliare

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
frizione

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
ubriaco

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embriag embriaga embriagada embriagades embriagam embriagant embriagar embriagara embriagaran embriagarem embriagaren embriagares embriagareu embriagaria embriagarien embriagaries embriagarà embriagaràs embriagaré embriagaríem embriagaríeu embriagassen embriagasses embriagassin embriagassis embriagat embriagats embriagau embriagava embriagaven embriagaves embriago embriague embriaguem embriaguen embriagues embriaguessen embriaguesses embriaguessin embriaguessis embriagueu embriagui embriaguin embriaguis embriagués embriaguéssem embriaguésseu embriaguéssim embriaguéssiu embriaguí embriagà embriagàrem embriagàreu embriagàs embriagàssem embriagàsseu embriagàssim embriagàssiu embriagàvem embriagàveu occ sept val v
ubricare
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
ubriachezza

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ alg ant bal cent eiv embrid embrida embridada embridades embridaia embridaien embridaies embridam embridant embridar embridara embridaran embridarem embridaren embridares embridareu embridaria embridarien embridaries embridariva embridariven embridarives embridarà embridaràs embridaré embridaríem embridaríeu embridarívem embridaríveu embridassen embridasses embridassin embridassis embridat embridats embridau embridava embridaven embridaves embridavi embridavo embride embrideguem embrideguessa embrideguessen embrideguesses embridegueu embridegués embrideguéssom embrideguéssou embridem embriden embrides embridessa embridessen embridesses embridessi embridessin embridessis embrideu embridi embridin embridis embrido embridos embrids embridà embridàiem embridàieu embridàrem embridàreu embridàs embridàssem embridàsseu embridàssim embridàssiu embridàvem embridàvets embridàveu embridàvom embridés embridéssem embridésseu embridéssim embridéssiu embridí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
imbrigliare

embrolladament /em.bɾoˌʎa.ðaˈmen/ /em.bɾoˌʎa.ðaˈment/ /əm.bɾoˌʎa.ðəˈment/ /əm.bɾuˌʎa.ðəˈmen/ adv
arruffatamente

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stregare

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
imbuto
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
coda
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv emergeix emergeixa emergeixen emergeixes emergeixi emergeixin emergeixis emergeixo emergeixs emergesc emergesca emergesquen emergesques emergesqui emergesquin emergesquis emergia emergida emergides emergien emergies emergiguem emergiguera emergigueren emergigueres emergiguessen emergiguesses emergiguessin emergiguessis emergigueu emergigueva emergigueven emergigueves emergigué emergiguérem emergiguéreu emergigués emergiguéssem emergiguésseu emergiguéssim emergiguéssiu emergiguévem emergiguéveu emergim emergint emergir emergira emergiran emergirem emergiren emergires emergireu emergiria emergirien emergiries emergiriva emergiriven emergirives emergirà emergiràs emergiré emergiríem emergiríeu emergirívem emergiríveu emergisc emergisca emergisco emergiscos emergisquem emergisquen emergisques emergisqueu emergissa emergissen emergisses emergissi emergissin emergissis emergist emergit emergits emergiu emergiva emergiven emergives emergix emergixa emergixen emergixes emergixi emergixin emergixis emergixo emergixos emergí emergíem emergíets emergíeu emergírem emergíreu emergís emergíscon emergíssem emergísseu emergíssim emergíssiu emergíssom emergíssou emergívem emergíveu emergíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emergere

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
emergenza
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emfasitz emfasitza emfasitzada emfasitzades emfasitzam emfasitzant emfasitzar emfasitzara emfasitzaran emfasitzarem emfasitzaren emfasitzares emfasitzareu emfasitzaria emfasitzarien emfasitzaries emfasitzarà emfasitzaràs emfasitzaré emfasitzaríem emfasitzaríeu emfasitzassen emfasitzasses emfasitzassin emfasitzassis emfasitzat emfasitzats emfasitzau emfasitzava emfasitzaven emfasitzaves emfasitze emfasitzem emfasitzen emfasitzes emfasitzessen emfasitzesses emfasitzessin emfasitzessis emfasitzeu emfasitzi emfasitzin emfasitzis emfasitzo emfasitzà emfasitzàrem emfasitzàreu emfasitzàs emfasitzàssem emfasitzàsseu emfasitzàssim emfasitzàssiu emfasitzàvem emfasitzàveu emfasitzés emfasitzéssem emfasitzésseu emfasitzéssim emfasitzéssiu emfasitzí occ sept val v
enfatizzare

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
enfiteusi

emfitèutic /eɱ.fiˈtɛw.tik/ /əɱ.fiˈtɛw.tik/ adj masc
enfiteutico

emfàticament /eɱˌfa.ti.kaˈmen/ /eɱˌfa.ti.kaˈment/ /əɱˌfa.ti.kəˈmen/ /əɱˌfa.ti.kəˈment/ adv
enfaticamente

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigrazione

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emigr emigra emigrada emigrades emigram emigrant emigrar emigrara emigraran emigrarem emigraren emigrares emigrareu emigraria emigrarien emigraries emigrarà emigraràs emigraré emigraríem emigraríeu emigrassen emigrasses emigrassin emigrassis emigrat emigrats emigrau emigrava emigraven emigraves emigre emigrem emigren emigres emigressen emigresses emigressin emigressis emigreu emigri emigrin emigris emigro emigrà emigràrem emigràreu emigràs emigràssem emigràsseu emigràssim emigràssiu emigràvem emigràveu emigrés emigréssem emigrésseu emigréssim emigréssiu emigrí occ sept val v
emigrare

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
eminentemente

eminència /e.miˈnɛn.si.a/ /ə.miˈnɛn.si.ə/ n fem
eminenza
Tractament de respecte per adreçar-se a un cardenal.

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emiro

emmanisar /em.ma.niˈza/ /em.ma.niˈzaɾ/ /əm.mə.niˈza/ alg ant bal cent eiv emmanisa emmanisada emmanisades emmanisaia emmanisaien emmanisaies emmanisam emmanisant emmanisar emmanisara emmanisaran emmanisarem emmanisaren emmanisares emmanisareu emmanisaria emmanisarien emmanisaries emmanisariva emmanisariven emmanisarives emmanisarà emmanisaràs emmanisaré emmanisaríem emmanisaríeu emmanisarívem emmanisaríveu emmanisassen emmanisasses emmanisassin emmanisassis emmanisat emmanisats emmanisau emmanisava emmanisaven emmanisaves emmanisavi emmanisavo emmanise emmaniseguem emmaniseguessa emmaniseguessen emmaniseguesses emmanisegueu emmanisegués emmaniseguéssom emmaniseguéssou emmanisem emmanisen emmanises emmanisessa emmanisessen emmanisesses emmanisessi emmanisessin emmanisessis emmaniseu emmanisi emmanisin emmanisis emmaniso emmanisos emmanisà emmanisàiem emmanisàieu emmanisàrem emmanisàreu emmanisàs emmanisàssem emmanisàsseu emmanisàssim emmanisàssiu emmanisàvem emmanisàvets emmanisàveu emmanisàvom emmanisés emmaniséssem emmanisésseu emmaniséssim emmaniséssiu emmanisí emmanís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
piastrellare

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ alg ant bal cent eiv emmarc emmarca emmarcada emmarcades emmarcaia emmarcaien emmarcaies emmarcam emmarcant emmarcar emmarcara emmarcaran emmarcarem emmarcaren emmarcares emmarcareu emmarcaria emmarcarien emmarcaries emmarcariva emmarcariven emmarcarives emmarcarà emmarcaràs emmarcaré emmarcaríem emmarcaríeu emmarcarívem emmarcaríveu emmarcassen emmarcasses emmarcassin emmarcassis emmarcat emmarcats emmarcau emmarcava emmarcaven emmarcaves emmarcavi emmarcavo emmarco emmarcos emmarcà emmarcàiem emmarcàieu emmarcàrem emmarcàreu emmarcàs emmarcàssem emmarcàsseu emmarcàssim emmarcàssiu emmarcàvem emmarcàvets emmarcàveu emmarcàvom emmarque emmarqueguem emmarqueguessa emmarqueguessen emmarqueguesses emmarquegueu emmarquegués emmarqueguéssom emmarqueguéssou emmarquem emmarquen emmarques emmarquessa emmarquessen emmarquesses emmarquessi emmarquessin emmarquessis emmarqueu emmarqui emmarquin emmarquis emmarqués emmarquéssem emmarquésseu emmarquéssim emmarquéssiu emmarquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
incorniciare

emmelangir /em.me.ɫaɲˈd͡ʒi/ /em.me.ɫaɲˈd͡ʒiɾ/ /əm.mə.ɫəɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv emmelangeix emmelangeixa emmelangeixen emmelangeixes emmelangeixi emmelangeixin emmelangeixis emmelangeixo emmelangeixs emmelangesc emmelangesca emmelangesquen emmelangesques emmelangesqui emmelangesquin emmelangesquis emmelangia emmelangida emmelangides emmelangien emmelangies emmelangiguem emmelangiguera emmelangigueren emmelangigueres emmelangiguessen emmelangiguesses emmelangiguessin emmelangiguessis emmelangigueu emmelangigueva emmelangigueven emmelangigueves emmelangigué emmelangiguérem emmelangiguéreu emmelangigués emmelangiguéssem emmelangiguésseu emmelangiguéssim emmelangiguéssiu emmelangiguévem emmelangiguéveu emmelangim emmelangint emmelangir emmelangira emmelangiran emmelangirem emmelangiren emmelangires emmelangireu emmelangiria emmelangirien emmelangiries emmelangiriva emmelangiriven emmelangirives emmelangirà emmelangiràs emmelangiré emmelangiríem emmelangiríeu emmelangirívem emmelangiríveu emmelangisc emmelangisca emmelangisco emmelangiscos emmelangisquem emmelangisquen emmelangisques emmelangisqueu emmelangissa emmelangissen emmelangisses emmelangissi emmelangissin emmelangissis emmelangist emmelangit emmelangits emmelangiu emmelangiva emmelangiven emmelangives emmelangix emmelangixa emmelangixen emmelangixes emmelangixi emmelangixin emmelangixis emmelangixo emmelangixos emmelangí emmelangíem emmelangíets emmelangíeu emmelangírem emmelangíreu emmelangís emmelangíscon emmelangíssem emmelangísseu emmelangíssim emmelangíssiu emmelangíssom emmelangíssou emmelangívem emmelangíveu emmelangíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
intristire

emmenar /em.meˈna/ /em.meˈnaɾ/ /əm.məˈna/ alg ant bal cent eiv emmena emmenada emmenades emmenaia emmenaien emmenaies emmenam emmenant emmenar emmenara emmenaran emmenarem emmenaren emmenares emmenareu emmenaria emmenarien emmenaries emmenariva emmenariven emmenarives emmenarà emmenaràs emmenaré emmenaríem emmenaríeu emmenarívem emmenaríveu emmenassen emmenasses emmenassin emmenassis emmenat emmenats emmenau emmenava emmenaven emmenaves emmenavi emmenavo emmene emmeneguem emmeneguessa emmeneguessen emmeneguesses emmenegueu emmenegués emmeneguéssom emmeneguéssou emmenem emmenen emmenes emmenessa emmenessen emmenesses emmenessi emmenessin emmenessis emmeneu emmeni emmenin emmenis emmeno emmenos emmenà emmenàiem emmenàieu emmenàrem emmenàreu emmenàs emmenàssem emmenàsseu emmenàssim emmenàssiu emmenàvem emmenàvets emmenàveu emmenàvom emmenés emmenéssem emmenésseu emmenéssim emmenéssiu emmení emmèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
portare

emmerletat /em.meɾ.ɫeˈtat/ /əm.mər.ɫəˈtat/ adj masc
merlato

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
avvelenare

emmurriar-se /em.mu.riˈaɾ.se/ /əm.mu.ri.ərˈsə/ /əm.mu.riˈar.sə/ /əm.mu.riˈaɾ.sə/ alg bal eiv emmurria emmurriada emmurriades emmurriam emmurriant emmurriar emmurriara emmurriaran emmurriarem emmurriaren emmurriares emmurriareu emmurriaria emmurriarien emmurriaries emmurriarà emmurriaràs emmurriaré emmurriaríem emmurriaríeu emmurriassen emmurriasses emmurriassin emmurriassis emmurriat emmurriats emmurriau emmurriava emmurriaven emmurriaves emmurrie emmurriem emmurrien emmurries emmurriessen emmurriesses emmurriessin emmurriessis emmurrieu emmurrii emmurrio emmurrià emmurriàrem emmurriàreu emmurriàs emmurriàssem emmurriàsseu emmurriàssim emmurriàssiu emmurriàvem emmurriàveu emmurriés emmurriéssem emmurriésseu emmurriéssim emmurriéssiu emmurrií emmurriï emmurriïn emmurriïs nota 1 occ sept v.cent val v
immusonirsi

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emozone emozione

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empall empalla empallada empallades empallam empallant empallar empallara empallaran empallarem empallaren empallares empallareu empallaria empallarien empallaries empallarà empallaràs empallaré empallaríem empallaríeu empallassen empallasses empallassin empallassis empallat empallats empallau empallava empallaven empallaves empalle empallem empallen empalles empallessen empallesses empallessin empallessis empalleu empalli empallin empallis empallo empallà empallàrem empallàreu empallàs empallàssem empallàsseu empallàssim empallàssiu empallàvem empallàveu empallés empalléssem empallésseu empalléssim empalléssiu empallí occ sept val v
impagliare

empalmar /em.paɫˈma/ /em.paɫˈmaɾ/ /əm.pəɫˈma/ alg ant bal cent eiv empalm empalma empalmada empalmades empalmaia empalmaien empalmaies empalmam empalmant empalmar empalmara empalmaran empalmarem empalmaren empalmares empalmareu empalmaria empalmarien empalmaries empalmariva empalmariven empalmarives empalmarà empalmaràs empalmaré empalmaríem empalmaríeu empalmarívem empalmaríveu empalmassen empalmasses empalmassin empalmassis empalmat empalmats empalmau empalmava empalmaven empalmaves empalmavi empalmavo empalme empalmeguem empalmeguessa empalmeguessen empalmeguesses empalmegueu empalmegués empalmeguéssom empalmeguéssou empalmem empalmen empalmes empalmessa empalmessen empalmesses empalmessi empalmessin empalmessis empalmeu empalmi empalmin empalmis empalmo empalmos empalms empalmà empalmàiem empalmàieu empalmàrem empalmàreu empalmàs empalmàssem empalmàsseu empalmàssim empalmàssiu empalmàvem empalmàvets empalmàveu empalmàvom empalmés empalméssem empalmésseu empalméssim empalméssiu empalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
collegare
Ajuntar o connectar els extrems.

empara /amˈpa.ɾa/ /emˈpa.ɾa/ /əmˈpa.ɾə/ n fem
asilo

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empar empara emparada emparades emparam emparant emparar emparara empararan empararem empararen emparares emparareu empararia empararien empararies empararà empararàs empararé empararíem empararíeu emparassen emparasses emparassin emparassis emparat emparats emparau emparava emparaven emparaves empare emparem emparen empares emparessen emparesses emparessin emparessis empareu empari emparin emparis emparo emparà emparàrem emparàreu emparàs emparàssem emparàsseu emparàssim emparàssiu emparàvem emparàveu emparés emparéssem emparésseu emparéssim emparéssiu emparí occ sept val v
proteggere
Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
inghiottire

empassar-se /em.paˈsaɾ.se/ /əm.pə.sərˈsə/ /əm.pəˈsar.sə/ /əm.pəˈsaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
inghiottire
Fer passar una cosa que es menja de la gola cap a l'estómac.

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
pareggio

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatia

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empavon empavona empavonada empavonades empavonam empavonant empavonar empavonaran empavonarem empavonaren empavonares empavonareu empavonaria empavonarien empavonaries empavonarà empavonaràs empavonaré empavonaríem empavonaríeu empavonassen empavonasses empavonassin empavonassis empavonat empavonats empavonau empavonava empavonaven empavonaves empavonem empavonen empavones empavonessen empavonesses empavonessin empavonessis empavoneu empavoni empavonin empavonis empavono empavonà empavonàrem empavonàreu empavonàs empavonàssem empavonàsseu empavonàssim empavonàssiu empavonàvem empavonàveu empavonés empavonéssem empavonésseu empavonéssim empavonéssiu empavoní v
brunire

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
innesto

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ alg ant bal cent eiv empelt empelta empeltada empeltades empeltaia empeltaien empeltaies empeltam empeltant empeltar empeltara empeltaran empeltarem empeltaren empeltares empeltareu empeltaria empeltarien empeltaries empeltariva empeltariven empeltarives empeltarà empeltaràs empeltaré empeltaríem empeltaríeu empeltarívem empeltaríveu empeltassen empeltasses empeltassin empeltassis empeltat empeltats empeltau empeltava empeltaven empeltaves empeltavi empeltavo empelte empelteguem empelteguessa empelteguessen empelteguesses empeltegueu empeltegués empelteguéssom empelteguéssou empeltem empelten empeltes empeltessa empeltessen empeltesses empeltessi empeltessin empeltessis empelteu empelti empeltin empeltis empelto empeltos empelts empeltà empeltàiem empeltàieu empeltàrem empeltàreu empeltàs empeltàssem empeltàsseu empeltàssim empeltàssiu empeltàvem empeltàvets empeltàveu empeltàvom empeltés empeltéssem empeltésseu empeltéssim empeltéssiu empeltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
innestare

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
spintone
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
springere
Donar una empenta.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
imperatore
Cap d'un imperi.

empipar /em.piˈpa/ /em.piˈpaɾ/ /əm.piˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empip empipa empipada empipades empipam empipant empipar empipara empiparan empiparem empiparen empipares empipareu empiparia empiparien empiparies empiparà empiparàs empiparé empiparíem empiparíeu empipassen empipasses empipassin empipassis empipat empipats empipau empipava empipaven empipaves empipe empipem empipen empipes empipessen empipesses empipessin empipessis empipeu empipi empipin empipis empipo empipà empipàrem empipàreu empipàs empipàssem empipàsseu empipàssim empipàssiu empipàvem empipàveu empipés empipéssem empipésseu empipéssim empipéssiu empipí occ sept val v
arrabiato

empit /emˈpit/ n masc
erta

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empitjor empitjora empitjorada empitjorades empitjoram empitjorant empitjorar empitjorara empitjoraran empitjorarem empitjoraren empitjorares empitjorareu empitjoraria empitjorarien empitjoraries empitjorarà empitjoraràs empitjoraré empitjoraríem empitjoraríeu empitjorassen empitjorasses empitjorassin empitjorassis empitjorat empitjorats empitjorau empitjorava empitjoraven empitjoraves empitjore empitjorem empitjoren empitjores empitjoressen empitjoresses empitjoressin empitjoressis empitjoreu empitjori empitjorin empitjoris empitjoro empitjorà empitjoràrem empitjoràreu empitjoràs empitjoràssem empitjoràsseu empitjoràssim empitjoràssiu empitjoràvem empitjoràveu empitjorés empitjoréssem empitjorésseu empitjoréssim empitjoréssiu empitjorí occ sept val v
peggiorare

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ alg bal eiv empolseg empolsega empolsegada empolsegades empolsegam empolsegant empolsegar empolsegara empolsegaran empolsegarem empolsegaren empolsegares empolsegareu empolsegaria empolsegarien empolsegaries empolsegarà empolsegaràs empolsegaré empolsegaríem empolsegaríeu empolsegassen empolsegasses empolsegassin empolsegassis empolsegat empolsegats empolsegau empolsegava empolsegaven empolsegaves empolsego empolsegue empolseguem empolseguen empolsegues empolseguessen empolseguesses empolseguessin empolseguessis empolsegueu empolsegui empolseguin empolseguis empolsegués empolseguéssem empolseguésseu empolseguéssim empolseguéssiu empolseguí empolsegà empolsegàrem empolsegàreu empolsegàs empolsegàssem empolsegàsseu empolsegàssim empolsegàssiu empolsegàvem empolsegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
impolverare

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
impronta

empremtar /em.pɾemˈta/ /em.pɾemˈtaɾ/ /əm.pɾəmˈta/ alg ant bal cent eiv empremt empremta empremtada empremtades empremtaia empremtaien empremtaies empremtam empremtant empremtar empremtara empremtaran empremtarem empremtaren empremtares empremtareu empremtaria empremtarien empremtaries empremtariva empremtariven empremtarives empremtarà empremtaràs empremtaré empremtaríem empremtaríeu empremtarívem empremtaríveu empremtassen empremtasses empremtassin empremtassis empremtat empremtats empremtau empremtava empremtaven empremtaves empremtavi empremtavo empremte empremteguem empremteguessa empremteguessen empremteguesses empremtegueu empremtegués empremteguéssom empremteguéssou empremtem empremten empremtes empremtessa empremtessen empremtesses empremtessi empremtessin empremtessis empremteu empremti empremtin empremtis empremto empremtos empremts empremtà empremtàiem empremtàieu empremtàrem empremtàreu empremtàs empremtàssem empremtàsseu empremtàssim empremtàssiu empremtàvem empremtàvets empremtàveu empremtàvom empremtés empremtéssem empremtésseu empremtéssim empremtéssiu empremtí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stampare

emprenyar /am.pɾaˈɲa/ /am.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲaɾ/ /əm.pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreny emprenya emprenyada emprenyades emprenyam emprenyant emprenyar emprenyara emprenyaran emprenyarem emprenyaren emprenyares emprenyareu emprenyaria emprenyarien emprenyaries emprenyarà emprenyaràs emprenyaré emprenyaríem emprenyaríeu emprenyassen emprenyasses emprenyassin emprenyassis emprenyat emprenyats emprenyau emprenyava emprenyaven emprenyaves emprenye emprenyem emprenyen emprenyes emprenyessen emprenyesses emprenyessin emprenyessis emprenyeu emprenyi emprenyin emprenyis emprenyo emprenyà emprenyàrem emprenyàreu emprenyàs emprenyàssem emprenyàsseu emprenyàssim emprenyàssiu emprenyàvem emprenyàveu emprenyés emprenyéssem emprenyésseu emprenyéssim emprenyéssiu emprenyí occ sept val v
arrabbiato

empresari /em.pɾeˈza.ɾi/ /əm.pɾəˈza.ɾi/ n masc
impresario

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
carcerazione

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
imprigionare incarcerare

empudegar /am.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣaɾ/ /əm.pu.ðəˈɣa/ alg bal eiv empudeg empudega empudegada empudegades empudegam empudegant empudegar empudegara empudegaran empudegarem empudegaren empudegares empudegareu empudegaria empudegarien empudegaries empudegarà empudegaràs empudegaré empudegaríem empudegaríeu empudegassen empudegasses empudegassin empudegassis empudegat empudegats empudegau empudegava empudegaven empudegaves empudego empudegue empudeguem empudeguen empudegues empudeguessen empudeguesses empudeguessin empudeguessis empudegueu empudegui empudeguin empudeguis empudegués empudeguéssem empudeguésseu empudeguéssim empudeguéssiu empudeguí empudegà empudegàrem empudegàreu empudegàs empudegàssem empudegàsseu empudegàssim empudegàssiu empudegàvem empudegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
puzzare
Omplir de males olors.
stuzzicare
Importunar una persona amb peticions o xerrameca incessant.

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
spingere
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ adv
empiricamente

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
Tizio, Caio e Sempronio

en efecte adv
in effetti

en pau descansi idiom
riposi in pace

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
enne

enaltir /e.naɫˈti/ /e.naɫˈtiɾ/ bal enalteix enalteixen enalteixes enalteixi enalteixin enalteixis enalteixo enaltesc enaltesqui enaltesquin enaltesquis enaltia enaltida enaltides enaltien enalties enaltiguem enaltigueu enaltim enaltint enaltir enaltira enaltiran enaltirem enaltiren enaltires enaltireu enaltiria enaltirien enaltiries enaltirà enaltiràs enaltiré enaltiríem enaltiríeu enaltisc enaltisca enaltisquen enaltisques enaltissen enaltisses enaltissin enaltissis enaltit enaltits enaltiu enaltix enaltixen enaltixes enaltixo enaltí enaltíem enaltíeu enaltírem enaltíreu enaltís enaltíssem enaltísseu enaltíssim enaltíssiu n-occ occ sept val v
lodare

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
innamorarsi
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ alg ant bal centr eiv encabeix encabeixa encabeixen encabeixes encabeixi encabeixin encabeixis encabeixo encabeixs encabesc encabesca encabesquen encabesques encabesqui encabesquin encabesquis encabia encabida encabides encabien encabies encabiguem encabiguera encabigueren encabigueres encabiguessen encabiguesses encabiguessin encabiguessis encabigueu encabigueva encabigueven encabigueves encabigué encabiguérem encabiguéreu encabigués encabiguéssem encabiguésseu encabiguéssim encabiguéssiu encabiguévem encabiguéveu encabim encabint encabir encabira encabiran encabirem encabiren encabires encabireu encabiria encabirien encabiries encabiriva encabiriven encabirives encabirà encabiràs encabiré encabiríem encabiríeu encabirívem encabiríveu encabisc encabisca encabisco encabiscos encabisquem encabisquen encabisques encabisqueu encabissa encabissen encabisses encabissi encabissin encabissis encabist encabit encabits encabiu encabiva encabiven encabives encabix encabixa encabixen encabixes encabixi encabixin encabixis encabixo encabixos encabí encabíem encabíets encabíeu encabírem encabíreu encabís encabíscon encabíssem encabísseu encabíssim encabíssiu encabíssom encabíssou encabívem encabíveu encabíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
adattarsi

encabritar-se /aŋ.ka.βɾiˈtaɾ.se/ /eŋ.ka.bɾiˈtaɾ.se/ /əŋ.kə.bɾi.tərˈsə/ /əŋ.kə.bɾiˈtaɾ.sə/ /əŋ.kə.βɾiˈtar.sə/ alg ant bal cent eiv encabrit encabrita encabritada encabritades encabritaia encabritaien encabritaies encabritam encabritant encabritar encabritara encabritaran encabritarem encabritaren encabritares encabritareu encabritaria encabritarien encabritaries encabritariva encabritariven encabritarives encabritarà encabritaràs encabritaré encabritaríem encabritaríeu encabritarívem encabritaríveu encabritassen encabritasses encabritassin encabritassis encabritat encabritats encabritau encabritava encabritaven encabritaves encabritavi encabritavo encabrite encabriteguem encabriteguessa encabriteguessen encabriteguesses encabritegueu encabritegués encabriteguéssom encabriteguéssou encabritem encabriten encabrites encabritessa encabritessen encabritesses encabritessi encabritessin encabritessis encabriteu encabriti encabritin encabritis encabrito encabritos encabrits encabrità encabritàiem encabritàieu encabritàrem encabritàreu encabritàs encabritàssem encabritàsseu encabritàssim encabritàssiu encabritàvem encabritàvets encabritàveu encabritàvom encabrités encabritéssem encabritésseu encabritéssim encabritéssiu encabrití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
impennarsi

encalmar-se /aŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /eŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /əŋ.kəɫ.mərˈsə/ /əŋ.kəɫˈmar.sə/ /əŋ.kəɫˈmaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv encalm encalma encalmada encalmades encalmaia encalmaien encalmaies encalmam encalmant encalmar encalmara encalmaran encalmarem encalmaren encalmares encalmareu encalmaria encalmarien encalmaries encalmariva encalmariven encalmarives encalmarà encalmaràs encalmaré encalmaríem encalmaríeu encalmarívem encalmaríveu encalmassen encalmasses encalmassin encalmassis encalmat encalmats encalmau encalmava encalmaven encalmaves encalmavi encalmavo encalme encalmeguem encalmeguessa encalmeguessen encalmeguesses encalmegueu encalmegués encalmeguéssom encalmeguéssou encalmem encalmen encalmes encalmessa encalmessen encalmesses encalmessi encalmessin encalmessis encalmeu encalmi encalmin encalmis encalmo encalmos encalms encalmà encalmàiem encalmàieu encalmàrem encalmàreu encalmàs encalmàssem encalmàsseu encalmàssim encalmàssiu encalmàvem encalmàvets encalmàveu encalmàvom encalmés encalméssem encalmésseu encalméssim encalméssiu encalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
placarsi

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent eiv encant encanta encantada encantades encantaia encantaien encantaies encantam encantant encantar encantara encantaran encantarem encantaren encantares encantareu encantaria encantarien encantaries encantariva encantariven encantarives encantarà encantaràs encantaré encantaríem encantaríeu encantarívem encantaríveu encantassen encantasses encantassin encantassis encantat encantats encantau encantava encantaven encantaves encantavi encantavo encante encanteguem encanteguessa encanteguessen encanteguesses encantegueu encantegués encanteguéssom encanteguéssou encantem encanten encantes encantessa encantessen encantesses encantessi encantessin encantessis encanteu encanti encantin encantis encanto encantos encants encantà encantàiem encantàieu encantàrem encantàreu encantàs encantàssem encantàsseu encantàssim encantàssiu encantàvem encantàvets encantàveu encantàvom encantés encantéssem encantésseu encantéssim encantéssiu encantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
incantare
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.
(intransitiu) Restar aturat pensant o veient alguna cosa.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
incantesimo

encanudir /eŋ.ka.nuˈði/ /eŋ.ka.nuˈðiɾ/ /əŋ.kə.nuˈði/ encanudeix encanudeixen encanudeixes encanudeixi encanudeixin encanudeixis encanudeixo encanudia encanudida encanudides encanudien encanudies encanudim encanudint encanudir encanudira encanudiran encanudirem encanudiren encanudires encanudireu encanudiria encanudirien encanudiries encanudirà encanudiràs encanudiré encanudiríem encanudiríeu encanudisc encanudisca encanudisquen encanudisques encanudissen encanudisses encanudissin encanudissis encanudit encanudits encanudiu encanudix encanudixen encanudixes encanudí encanudíem encanudíeu encanudírem encanudíreu encanudís encanudíssem encanudísseu encanudíssim encanudíssiu occ sept val v
incanutire

encanyissar /aŋ.ka.ɲiˈsa/ /aŋ.ka.ɲiˈsaɾ/ /eŋ.ka.ɲiˈsa/ /eŋ.ka.ɲiˈsaɾ/ /əŋ.kə.ɲiˈsa/ alg ant bal cent eiv encanyissa encanyissada encanyissades encanyissaia encanyissaien encanyissaies encanyissam encanyissant encanyissar encanyissara encanyissaran encanyissarem encanyissaren encanyissares encanyissareu encanyissaria encanyissarien encanyissaries encanyissariva encanyissariven encanyissarives encanyissarà encanyissaràs encanyissaré encanyissaríem encanyissaríeu encanyissarívem encanyissaríveu encanyissassen encanyissasses encanyissassin encanyissassis encanyissat encanyissats encanyissau encanyissava encanyissaven encanyissaves encanyissavi encanyissavo encanyisse encanyisseguem encanyisseguessa encanyisseguessen encanyisseguesses encanyissegueu encanyissegués encanyisseguéssom encanyisseguéssou encanyissem encanyissen encanyisses encanyissessa encanyissessen encanyissesses encanyissessi encanyissessin encanyissessis encanyisseu encanyissi encanyissin encanyissis encanyisso encanyissos encanyissà encanyissàiem encanyissàieu encanyissàrem encanyissàreu encanyissàs encanyissàssem encanyissàsseu encanyissàssim encanyissàssiu encanyissàvem encanyissàvets encanyissàveu encanyissàvom encanyissés encanyisséssem encanyissésseu encanyisséssim encanyisséssiu encanyissí encanyís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ingraticolare

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
ancora

encara bo adv
meno male

encara que conjunction
anche que

encaridament /eŋ.kaˌɾi.ðaˈmen/ /eŋ.kaˌɾi.ðaˈment/ /əŋ.kəˌɾi.ðəˈmen/ /əŋ.kəˌɾi.ðəˈment/ adv
caldamente

encarir /aŋ.kaˈɾi/ /aŋ.kaˈɾiɾ/ /eŋ.kaˈɾi/ /eŋ.kaˈɾiɾ/ /əŋ.kəˈɾi/ /əŋ.kəˈɾi/ bal encareix encareixen encareixes encareixi encareixin encareixis encareixo encaresc encaresqui encaresquin encaresquis encaria encarida encarides encarien encaries encariguem encarigueu encarim encarint encarir encarira encariran encarirem encariren encarires encarireu encariria encaririen encariries encarirà encariràs encariré encariríem encariríeu encarisc encarisca encarisquen encarisques encarissen encarisses encarissin encarissis encarit encarits encariu encarix encarixen encarixes encarixo encarí encaríem encaríeu encarírem encaríreu encarís encaríssem encarísseu encaríssim encaríssiu n-occ occ sept val v
rincarire
Pujar de preu, fer cara alguna cosa.
lodare
Metafòricament, ponderar, exagerar, alabar molt alguna cosa.

encefalo- prefix
encefalo-

encenall /en.seˈnaʎ/ /ən.səˈnaj/ /ən.səˈnaʎ/ n masc
stipa
Objecte combustible que s’usa per a encendre foc.
truciolo
Full prim i caragolat que es desprèn quan es treballa la fusta.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
accendere
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
accendino

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
incenso olibano

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
accerchiare

encerrosar /en.se.roˈza/ /en.se.roˈzaɾ/ /ən.sə.roˈza/ /ən.sə.ruˈza/ encerrosa encerrosada encerrosades encerrosant encerrosar encerrosaran encerrosarem encerrosaren encerrosares encerrosareu encerrosaria encerrosarien encerrosaries encerrosarà encerrosaràs encerrosaré encerrosaríem encerrosaríeu encerrosat encerrosats encerrosava encerrosaven encerrosaves encerrosem encerrosen encerroses encerrosessen encerrosesses encerrosessin encerrosessis encerroseu encerrosi encerrosin encerrosis encerroso encerrosà encerrosàrem encerrosàreu encerrosàvem encerrosàveu encerrosés encerroséssem encerrosésseu encerroséssim encerroséssiu encerrosí v
mettere la roccata alla canocchia

encertadament /an.seɾˌta.ðaˈment/ /en.serˌta.ðaˈmen/ /en.seɾˌta.ðaˈmen/ /en.seɾˌta.ðaˈment/ /ən.sərˌta.ðəˈmen/ /ən.səɾˌta.ðəˈment/ adv
riuscibilmente

encertar /an.serˈta/ /en.serˈta/ /en.seɾˈta/ /en.seɾˈtaɾ/ /ən.sərˈta/ alg ant bal cent eiv encert encerta encertada encertades encertaia encertaien encertaies encertam encertant encertar encertara encertaran encertarem encertaren encertares encertareu encertaria encertarien encertaries encertariva encertariven encertarives encertarà encertaràs encertaré encertaríem encertaríeu encertarívem encertaríveu encertassen encertasses encertassin encertassis encertat encertats encertau encertava encertaven encertaves encertavi encertavo encerte encerteguem encerteguessa encerteguessen encerteguesses encertegueu encertegués encerteguéssom encerteguéssou encertem encerten encertes encertessa encertessen encertesses encertessi encertessin encertessis encerteu encerti encertin encertis encerto encertos encerts encertà encertàiem encertàieu encertàrem encertàreu encertàs encertàssem encertàsseu encertàssim encertàssiu encertàvem encertàvets encertàveu encertàvom encertés encertéssem encertésseu encertéssim encertéssiu encertí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
centrare

encetall /en.seˈtaʎ/ /ən.səˈtaj/ /ən.səˈtaʎ/ n masc
pezzeto

encetar /an.seˈta/ /en.seˈta/ /en.seˈtaɾ/ /ən.səˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encet enceta encetada encetades encetam encetant encetar encetara encetaran encetarem encetaren encetares encetareu encetaria encetarien encetaries encetarà encetaràs encetaré encetaríem encetaríeu encetassen encetasses encetassin encetassis encetat encetats encetau encetava encetaven encetaves encete encetem enceten encetes encetessen encetesses encetessin encetessis enceteu enceti encetin encetis enceto encetà encetàrem encetàreu encetàs encetàssem encetàsseu encetàssim encetàssiu encetàvem encetàveu encetés encetéssem encetésseu encetéssim encetéssiu encetí occ sept val v
iniziare

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
lattuga
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
enciclopedia

encimbellament /en.sim.be.ʎaˈmen/ /en.sim.be.ʎaˈment/ /ən.sim.bə.ʎəˈmen/ /ən.sim.bə.ʎəˈment/ n masc
hilltopping
Comportament reproductiu dels individus mascles d'alguns grups d'artròpodes consistent a establir i defensar un territori propi dalt d'un turó, o a les parts altes d'un terreny, per poder-se aparellar amb alguna de les femelles que hi acudeixen.

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
enclave

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
incudine
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

encomi /eŋˈkɔ.mi/ /əŋˈkɔ.mi/ n masc
lode

encongidament /eŋ.koɲˌd͡ʒi.ðaˈmen/ /eŋ.koɲˌd͡ʒi.ðaˈment/ /əŋ.koɲˌʒi.ðəˈment/ /əŋ.kuɲˌʒi.ðəˈmen/ adv
contrattamente

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
restringersi

encontrar /aŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾaɾ/ /əŋ.konˈtɾa/ /əŋ.kunˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encontr encontra encontrada encontrades encontram encontrant encontrar encontrara encontraran encontrarem encontraren encontrares encontrareu encontraria encontrarien encontraries encontrarà encontraràs encontraré encontraríem encontraríeu encontrassen encontrasses encontrassin encontrassis encontrat encontrats encontrau encontrava encontraven encontraves encontre encontrem encontren encontres encontressen encontresses encontressin encontressis encontreu encontri encontrin encontris encontro encontrà encontràrem encontràreu encontràs encontràssem encontràsseu encontràssim encontràssiu encontràvem encontràveu encontrés encontréssem encontrésseu encontréssim encontréssiu encontrí occ sept val v
incontrare
Topar per casualitat amb una persona que surt al pas o una cosa que es mou.
scontrarsi
(pronominal) Topar hostilment.

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ n masc
encontro

encotxar /aŋ.kuˈt͡ʃa/ /eŋ.koˈt͡ʃa/ /eŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.koˈt͡ʃa/ /əŋ.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encotx encotxa encotxada encotxades encotxam encotxant encotxar encotxaran encotxarem encotxaren encotxares encotxareu encotxaria encotxarien encotxaries encotxarà encotxaràs encotxaré encotxaríem encotxaríeu encotxassen encotxasses encotxassin encotxassis encotxat encotxats encotxau encotxava encotxaven encotxaves encotxe encotxem encotxen encotxes encotxessen encotxesses encotxessin encotxessis encotxeu encotxi encotxin encotxis encotxo encotxà encotxàrem encotxàreu encotxàs encotxàssem encotxàsseu encotxàssim encotxàssiu encotxàvem encotxàveu encotxés encotxéssem encotxésseu encotxéssim encotxéssiu encotxí occ sept v
salire in carrozza
Ficar dins un cotxe.
(pronominal) Pujar al cotxe.

encrespar /aŋ.kɾesˈpa/ /aŋ.kɾesˈpaɾ/ /eŋ.kɾesˈpa/ /eŋ.kɾesˈpaɾ/ /əŋ.kɾəsˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encresp encrespa encrespada encrespades encrespam encrespant encrespar encrespara encresparan encresparem encresparen encrespares encrespareu encresparia encresparien encresparies encresparà encresparàs encresparé encresparíem encresparíeu encrespassen encrespasses encrespassin encrespassis encrespat encrespats encrespau encrespava encrespaven encrespaves encrespe encrespem encrespen encrespes encrespessen encrespesses encrespessin encrespessis encrespeu encrespi encrespin encrespis encrespo encrespà encrespàrem encrespàreu encrespàs encrespàssem encrespàsseu encrespàssim encrespàssiu encrespàvem encrespàveu encrespés encrespéssem encrespésseu encrespéssim encrespéssiu encrespí occ sept val v
increspare
El vent, alçar onades.

encrostar /aŋ.kɾosˈta/ /aŋ.kɾosˈtaɾ/ /eŋ.kɾosˈta/ /eŋ.kɾosˈtaɾ/ /əŋ.kɾosˈta/ /əŋ.kɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encrost encrosta encrostada encrostades encrostam encrostant encrostar encrostara encrostaran encrostarem encrostaren encrostares encrostareu encrostaria encrostarien encrostaries encrostarà encrostaràs encrostaré encrostaríem encrostaríeu encrostassen encrostasses encrostassin encrostassis encrostat encrostats encrostau encrostava encrostaven encrostaves encroste encrostem encrosten encrostes encrostessen encrostesses encrostessin encrostessis encrosteu encrosti encrostin encrostis encrosto encrostà encrostàrem encrostàreu encrostàs encrostàssem encrostàsseu encrostàssim encrostàssiu encrostàvem encrostàveu encrostés encrostéssem encrostésseu encrostéssim encrostéssiu encrostí occ sept val v
incrostare

encruelir /eŋ.kɾu.eˈli/ /eŋ.kɾu.eˈliɾ/ /əŋ.kɾu.əˈɫi/ bal encrueleix encrueleixen encrueleixes encrueleixi encrueleixin encrueleixis encrueleixo encruelesc encruelesqui encruelesquin encruelesquis encruelia encruelida encruelides encruelien encruelies encrueliguem encrueligueu encruelim encruelint encruelir encruelira encrueliran encruelirem encrueliren encruelires encruelireu encrueliria encruelirien encrueliries encruelirà encrueliràs encrueliré encrueliríem encrueliríeu encruelisc encruelisca encruelisquen encruelisques encruelissen encruelisses encruelissin encruelissis encruelit encruelits encrueliu encruelix encruelixen encruelixes encruelixo encruelí encruelíem encruelíeu encruelírem encruelíreu encruelís encruelíssem encruelísseu encruelíssim encruelíssiu n-occ occ sept val v
accanirsi
(pronominal) Manifestar-se cruel contra algú, trobant gust en el que perjudica la seva vida, opinió o interessos.

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
encefalo

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
indietro
En direcció a la banda del darrere.
fa
Cap al temps passat, abans.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ Interjection
avanti
Encoratjament a prosseguir.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
avanti
En direcció a la banda del davant.
En un temps futur.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
indomani

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enderroc enderroca enderrocada enderrocades enderrocam enderrocant enderrocar enderrocara enderrocaran enderrocarem enderrocaren enderrocares enderrocareu enderrocaria enderrocarien enderrocaries enderrocarà enderrocaràs enderrocaré enderrocaríem enderrocaríeu enderrocassen enderrocasses enderrocassin enderrocassis enderrocat enderrocats enderrocau enderrocava enderrocaven enderrocaves enderroco enderrocà enderrocàrem enderrocàreu enderrocàs enderrocàssem enderrocàsseu enderrocàssim enderrocàssiu enderrocàvem enderrocàveu enderroque enderroquem enderroquen enderroques enderroquessen enderroquesses enderroquessin enderroquessis enderroqueu enderroqui enderroquin enderroquis enderroqués enderroquéssem enderroquésseu enderroquéssim enderroquéssiu enderroquí occ sept val v
abbattere
Destruir totalment o parcialment una edificació.
rovesciare
Per extensió fer caure un govern.

endevinació /an.de.βi.na.siˈo/ /en.de.vi.na.siˈo/ /en.de.βi.na.siˈo/ /ən.də.vi.nə.siˈo/ /ən.də.βi.nə.siˈo/ n fem
divinazione

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
indovinello enigma

endimoniadament /an.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈmen/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /ən.di.mo.niˌa.ðəˈment/ /ən.di.mu.niˌa.ðəˈmen/ adv
maledettamente

endins /enˈdins/ /ənˈdins/ adv
dentro

endocardi /en.doˈkaɾ.ði/ /ən.duˈkar.di/ n masc
endocardio

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endocardite

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ bal endolceix endolceixen endolceixes endolceixi endolceixin endolceixis endolceixo endolcesc endolcesqui endolcesquin endolcesquis endolcia endolcida endolcides endolcien endolcies endolciguem endolcigueu endolcim endolcint endolcir endolcira endolciran endolcirem endolciren endolcires endolcireu endolciria endolcirien endolciries endolcirà endolciràs endolciré endolciríem endolciríeu endolcisc endolcisca endolcisquen endolcisques endolcissen endolcisses endolcissin endolcissis endolcit endolcits endolciu endolcix endolcixen endolcixes endolcixo endolcí endolcíem endolcíeu endolcírem endolcíreu endolcís endolcíssem endolcísseu endolcíssim endolcíssiu n-occ occ sept val v
addolcire

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
spina
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
presa
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
endometrio

endosquelet /en.dos.keˈɫet/ /ən.dos.kəˈɫət/ /ən.dus.kəˈɫɛt/ n masc
endoscheletro

endreç /enˈdɾes/ /ənˈdɾes/ /ənˈdɾəs/ /ənˈdɾɛs/ n masc
sistemazione

endropir /an.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpiɾ/ /ən.dɾoˈpi/ /ən.dɾuˈpi/ alg ant bal centr eiv endropeix endropeixa endropeixen endropeixes endropeixi endropeixin endropeixis endropeixo endropeixs endropesc endropesca endropesquen endropesques endropesqui endropesquin endropesquis endropia endropida endropides endropien endropies endropiguem endropiguera endropigueren endropigueres endropiguessen endropiguesses endropiguessin endropiguessis endropigueu endropigueva endropigueven endropigueves endropigué endropiguérem endropiguéreu endropigués endropiguéssem endropiguésseu endropiguéssim endropiguéssiu endropiguévem endropiguéveu endropim endropint endropir endropira endropiran endropirem endropiren endropires endropireu endropiria endropirien endropiries endropiriva endropiriven endropirives endropirà endropiràs endropiré endropiríem endropiríeu endropirívem endropiríveu endropisc endropisca endropisco endropiscos endropisquem endropisquen endropisques endropisqueu endropissa endropissen endropisses endropissi endropissin endropissis endropist endropit endropits endropiu endropiva endropiven endropives endropix endropixa endropixen endropixes endropixi endropixin endropixis endropixo endropixos endropí endropíem endropíets endropíeu endropírem endropíreu endropís endropíscon endropíssem endropísseu endropíssim endropíssiu endropíssom endropíssou endropívem endropíveu endropíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
procrastinare

enemic /e.neˈmik/ n masc
nemico

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energia

energia renovable n fem
energia rinnovabile

enfangar /aɱ.faŋˈɡa/ /aɱ.faŋˈɡaɾ/ /eɱ.faŋˈɡa/ /eɱ.faŋˈɡaɾ/ /əɱ.fəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfang enfanga enfangada enfangades enfangam enfangant enfangar enfangara enfangaran enfangarem enfangaren enfangares enfangareu enfangaria enfangarien enfangaries enfangarà enfangaràs enfangaré enfangaríem enfangaríeu enfangassen enfangasses enfangassin enfangassis enfangat enfangats enfangau enfangava enfangaven enfangaves enfango enfangue enfanguem enfanguen enfangues enfanguessen enfanguesses enfanguessin enfanguessis enfangueu enfangui enfanguin enfanguis enfangués enfanguéssem enfanguésseu enfanguéssim enfanguéssiu enfanguí enfangà enfangàrem enfangàreu enfangàs enfangàssem enfangàsseu enfangàssim enfangàssiu enfangàvem enfangàveu occ sept val v
infangare
Omplir de fang.
impegolarsi
(figurat, pronominal) Ficar-se en una situació difícil de sortir-se’n.

enfastidir /eɱ.fas.tiˈði/ /eɱ.fas.tiˈðiɾ/ /əɱ.fəs.tiˈði/ enfastideix enfastideixen enfastideixes enfastideixi enfastideixin enfastideixis enfastideixo enfastidia enfastidida enfastidides enfastidien enfastidies enfastidim enfastidint enfastidir enfastidiran enfastidirem enfastidiren enfastidires enfastidireu enfastidiria enfastidirien enfastidiries enfastidirà enfastidiràs enfastidiré enfastidiríem enfastidiríeu enfastidissen enfastidisses enfastidissin enfastidissis enfastidit enfastidits enfastidiu enfastidí enfastidíem enfastidíeu enfastidírem enfastidíreu enfastidís enfastidíssem enfastidísseu enfastidíssim enfastidíssiu sept v
molestare

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
infilare
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
Emprendre un camí, iniciar una marxa.
filetare
Unir coses passant un fil pel seu interior.

enfit /aɱˈfit/ /eɱˈfit/ /əɱˈfit/ n masc
crudezza

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
affondare
Posar, fer anar, al fons.

enfora /eɱˈfɔ.ɾa/ /eɱˈfɔ.ɾɔ/ /əɱˈfɔ.ɾə/ adv
fuori

enfornar /aɱ.forˈna/ /eɱ.forˈna/ /eɱ.foɾˈna/ /eɱ.foɾˈnaɾ/ /əɱ.foɾˈna/ /əɱ.furˈna/ alg ant bal cent eiv enforn enforna enfornada enfornades enfornaia enfornaien enfornaies enfornam enfornant enfornar enfornara enfornaran enfornarem enfornaren enfornares enfornareu enfornaria enfornarien enfornaries enfornariva enfornariven enfornarives enfornarà enfornaràs enfornaré enfornaríem enfornaríeu enfornarívem enfornaríveu enfornassen enfornasses enfornassin enfornassis enfornat enfornats enfornau enfornava enfornaven enfornaves enfornavi enfornavo enforne enforneguem enforneguessa enforneguessen enforneguesses enfornegueu enfornegués enforneguéssom enforneguéssou enfornem enfornen enfornes enfornessa enfornessen enfornesses enfornessi enfornessin enfornessis enforneu enforni enfornin enfornis enforno enfornos enforns enfornà enfornàiem enfornàieu enfornàrem enfornàreu enfornàs enfornàssem enfornàsseu enfornàssim enfornàssiu enfornàvem enfornàvets enfornàveu enfornàvom enfornés enfornéssem enfornésseu enfornéssim enfornéssiu enforní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cottura al forno

engalipador /eŋ.ga.li.paˈðo/ /eŋ.ga.li.paˈðoɾ/ /əŋ.gə.ɫi.pəˈðo/ adj masc
abbindolatore

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ engalipa engalipada engalipades engalipant engalipar engaliparan engaliparem engaliparen engalipares engalipareu engaliparia engaliparien engaliparies engaliparà engaliparàs engaliparé engaliparíem engaliparíeu engalipat engalipats engalipava engalipaven engalipaves engalipe engalipem engalipen engalipes engalipessen engalipesses engalipessin engalipessis engalipeu engalipi engalipin engalipis engalipo engalipà engalipàrem engalipàreu engalipàvem engalipàveu engalipés engalipéssem engalipésseu engalipéssim engalipéssiu engalipí occ sept v
imbrogliare

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv enganx enganxa enganxada enganxades enganxaia enganxaien enganxaies enganxam enganxant enganxar enganxara enganxaran enganxarem enganxaren enganxares enganxareu enganxaria enganxarien enganxaries enganxariva enganxariven enganxarives enganxarà enganxaràs enganxaré enganxaríem enganxaríeu enganxarívem enganxaríveu enganxassen enganxasses enganxassin enganxassis enganxat enganxats enganxau enganxava enganxaven enganxaves enganxavi enganxavo enganxe enganxeguem enganxeguessa enganxeguessen enganxeguesses enganxegueu enganxegués enganxeguéssom enganxeguéssou enganxem enganxen enganxes enganxessa enganxessen enganxesses enganxessi enganxessin enganxessis enganxeu enganxi enganxin enganxis enganxo enganxos enganxs enganxà enganxàiem enganxàieu enganxàrem enganxàreu enganxàs enganxàssem enganxàsseu enganxàssim enganxàssiu enganxàvem enganxàvets enganxàveu enganxàvom enganxés enganxéssem enganxésseu enganxéssim enganxéssiu enganxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aggrapparsi appicare
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.
arrolare
Atreure a algú a que assenti plaça de soldat donant-li diners.
incollare
Agafar, apegar.
aggrapparsi
(pronominal) Agafar-se, topar una cosa amb una altra que la deté o l'embulla.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
inganno frode

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
ingannare

enganyosament /aŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈment/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈmen/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈment/ adv
ingannevolmente

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engeg engega engegada engegades engegam engegant engegar engegara engegaran engegarem engegaren engegares engegareu engegaria engegarien engegaries engegarà engegaràs engegaré engegaríem engegaríeu engegassen engegasses engegassin engegassis engegat engegats engegau engegava engegaven engegaves engego engegue engeguem engeguen engegues engeguessen engeguesses engeguessin engeguessis engegueu engegui engeguin engeguis engegués engeguéssem engeguésseu engeguéssim engeguéssiu engeguí engegà engegàrem engegàreu engegàs engegàssem engegàsseu engegàssim engegàssiu engegàvem engegàveu occ sept val v
avviare
Posar en marxa, iniciar el funcionament.
buttar fuori
Desfer-se de la presència d'algú, sense consideracions, insultant.

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ alg ant bal cent eiv engendr engendra engendrada engendrades engendraia engendraien engendraies engendram engendrant engendrar engendrara engendraran engendrarem engendraren engendrares engendrareu engendraria engendrarien engendraries engendrariva engendrariven engendrarives engendrarà engendraràs engendraré engendraríem engendraríeu engendrarívem engendraríveu engendrassen engendrasses engendrassin engendrassis engendrat engendrats engendrau engendrava engendraven engendraves engendravi engendravo engendre engendreguem engendreguessa engendreguessen engendreguesses engendregueu engendregués engendreguéssom engendreguéssou engendrem engendren engendres engendressa engendressen engendresses engendressi engendressin engendressis engendreu engendri engendrin engendris engendro engendros engendrs engendrà engendràiem engendràieu engendràrem engendràreu engendràs engendràssem engendràsseu engendràssim engendràssiu engendràvem engendràvets engendràveu engendràvom engendrés engendréssem engendrésseu engendréssim engendréssiu engendrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concepire

enginy /anˈd͡ʒiɲ/ /eɲˈd͡ʒiɲ/ /əɲˈʒiɲ/ n masc
arguzia

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
ingegneria

enginyosament /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈmen/ /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈment/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈmen/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈment/ adv
ingegnosamente

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ alg bal eiv engoleix engoleixen engoleixes engoleixi engoleixin engoleixis engoleixo engoleixs engolesc engolesca engolesquen engolesques engolesqui engolesquin engolesquis engolia engolida engolides engolien engolies engoliguem engoligueu engolim engolint engolir engolira engoliran engolirem engoliren engolires engolireu engoliria engolirien engoliries engolirà engoliràs engoliré engoliríem engoliríeu engolisc engolisca engolisquen engolisques engolissen engolisses engolissin engolissis engolit engolits engoliu engolix engolixen engolixes engolixo engolí engolíem engolíeu engolírem engolíreu engolís engolíssem engolísseu engolíssim engolíssiu engul engula engulen engules enguls mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
inghiottire
Passar alguna cosa per la gola.

engrescar /aŋ.ɡɾesˈka/ /aŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /eŋ.ɡɾesˈka/ /eŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /əŋ.ɡɾəsˈka/ alg ant bal cent eiv engresc engresca engrescada engrescades engrescaia engrescaien engrescaies engrescam engrescant engrescar engrescara engrescaran engrescarem engrescaren engrescares engrescareu engrescaria engrescarien engrescaries engrescariva engrescariven engrescarives engrescarà engrescaràs engrescaré engrescaríem engrescaríeu engrescarívem engrescaríveu engrescassen engrescasses engrescassin engrescassis engrescat engrescats engrescau engrescava engrescaven engrescaves engrescavi engrescavo engresco engrescos engrescà engrescàiem engrescàieu engrescàrem engrescàreu engrescàs engrescàssem engrescàsseu engrescàssim engrescàssiu engrescàvem engrescàvets engrescàveu engrescàvom engresque engresqueguem engresqueguessa engresqueguessen engresqueguesses engresquegueu engresquegués engresqueguéssom engresqueguéssou engresquem engresquen engresques engresquessa engresquessen engresquesses engresquessi engresquessin engresquessis engresqueu engresqui engresquin engresquis engresqués engresquéssem engresquésseu engresquéssim engresquéssiu engresquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
affascinare
Desvetllar les ganes per fer una cosa.
Ficar-se amb gran atenció en un assumpte.
affascinare arrabbiarsi
Sentir l'impuls irreprimible de participar en una baralla.

engrillonar /aŋ.gɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /əŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /əŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engrillon engrillona engrillonada engrillonades engrillonam engrillonant engrillonar engrillonara engrillonaran engrillonarem engrillonaren engrillonares engrillonareu engrillonaria engrillonarien engrillonaries engrillonarà engrillonaràs engrillonaré engrillonaríem engrillonaríeu engrillonassen engrillonasses engrillonassin engrillonassis engrillonat engrillonats engrillonau engrillonava engrillonaven engrillonaves engrillone engrillonem engrillonen engrillones engrillonessen engrillonesses engrillonessin engrillonessis engrilloneu engrilloni engrillonin engrillonis engrillono engrillonà engrillonàrem engrillonàreu engrillonàs engrillonàssem engrillonàsseu engrillonàssim engrillonàssiu engrillonàvem engrillonàveu engrillonés engrillonéssem engrillonésseu engrillonéssim engrillonéssiu engrilloní occ sept val v
incatenare

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
quest'anno

enigma n masc
enigma

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
enigmatico

enigmàticament /e.niɡˌma.ti.kaˈmen/ /e.niɡˌma.ti.kaˈment/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈmen/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈment/ adv
enigmaticamente

enjòlit /eɲˈd͡ʒɔ.ɫit/ /əɲˈʒɔ.ɫit/ adv
in bilico
En suspensió, amb poc equilibri.

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
decollo

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enlair enlaira enlairada enlairades enlairam enlairant enlairar enlairara enlairaran enlairarem enlairaren enlairares enlairareu enlairaria enlairarien enlairaries enlairarà enlairaràs enlairaré enlairaríem enlairaríeu enlairassen enlairasses enlairassin enlairassis enlairat enlairats enlairau enlairava enlairaven enlairaves enlaire enlairem enlairen enlaires enlairessen enlairesses enlairessin enlairessis enlaireu enlairi enlairin enlairis enlairo enlairà enlairàrem enlairàreu enlairàs enlairàssem enlairàsseu enlairàssim enlairàssiu enlairàvem enlairàveu enlairés enlairéssem enlairésseu enlairéssim enlairéssiu enlairí occ sept val v
decollare

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
in aria
Cap amunt respecte a terra.

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ bal enlletgeix enlletgeixen enlletgeixes enlletgeixi enlletgeixin enlletgeixis enlletgeixo enlletgesc enlletgesqui enlletgesquin enlletgesquis enlletgia enlletgida enlletgides enlletgien enlletgies enlletgiguem enlletgigueu enlletgim enlletgint enlletgir enlletgira enlletgiran enlletgirem enlletgiren enlletgires enlletgireu enlletgiria enlletgirien enlletgiries enlletgirà enlletgiràs enlletgiré enlletgiríem enlletgiríeu enlletgisc enlletgisca enlletgisquen enlletgisques enlletgissen enlletgisses enlletgissin enlletgissis enlletgit enlletgits enlletgiu enlletgix enlletgixen enlletgixes enlletgixo enlletgí enlletgíem enlletgíeu enlletgírem enlletgíreu enlletgís enlletgíssem enlletgísseu enlletgíssim enlletgíssiu n-occ occ sept val v
imbruttire

enllosar /aɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈzaɾ/ /əɲ.ʎoˈza/ /əɲ.ʎuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllosa enllosada enllosades enllosam enllosant enllosar enllosara enllosaran enllosarem enllosaren enllosares enllosareu enllosaria enllosarien enllosaries enllosarà enllosaràs enllosaré enllosaríem enllosaríeu enllosassen enllosasses enllosassin enllosassis enllosat enllosats enllosau enllosava enllosaven enllosaves enllose enllosem enllosen enlloses enllosessen enllosesses enllosessin enllosessis enlloseu enllosi enllosin enllosis enlloso enllosà enllosàrem enllosàreu enllosàs enllosàssem enllosàsseu enllosàssim enllosàssiu enllosàvem enllosàveu enllosés enlloséssem enllosésseu enlloséssim enlloséssiu enllosí enllòs occ sept val v
lastricare

enllosat /eɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎuˈzat/ n masc
lastricato

enllumenar /eɲ.ʎu.meˈna/ /eɲ.ʎu.meˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllumena enllumenada enllumenades enllumenam enllumenant enllumenar enllumenara enllumenaran enllumenarem enllumenaren enllumenares enllumenareu enllumenaria enllumenarien enllumenaries enllumenarà enllumenaràs enllumenaré enllumenaríem enllumenaríeu enllumenassen enllumenasses enllumenassin enllumenassis enllumenat enllumenats enllumenau enllumenava enllumenaven enllumenaves enllumene enllumenem enllumenen enllumenes enllumenessen enllumenesses enllumenessin enllumenessis enllumeneu enllumeni enllumenin enllumenis enllumeno enllumenà enllumenàrem enllumenàreu enllumenàs enllumenàssem enllumenàsseu enllumenàssim enllumenàssiu enllumenàvem enllumenàveu enllumenés enllumenéssem enllumenésseu enllumenéssim enllumenéssiu enllumení enllumèn occ sept val v
illuminare
Una font de llum, fer claror il·luminant un lloc o algú.
Instal·lar un o diversos llums per a il·luminar un lloc.

enllà /eɲˈʎa/ /əɲˈʎa/ adv
oltre
D'ací allà, cap allà.

enmig de preposition
in mezzo de

ennuegar /an.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣaɾ/ /ən.nu.əˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ennueg ennuega ennuegada ennuegades ennuegam ennuegant ennuegar ennuegara ennuegaran ennuegarem ennuegaren ennuegares ennuegareu ennuegaria ennuegarien ennuegaries ennuegarà ennuegaràs ennuegaré ennuegaríem ennuegaríeu ennuegassen ennuegasses ennuegassin ennuegassis ennuegat ennuegats ennuegau ennuegava ennuegaven ennuegaves ennuego ennuegue ennueguem ennueguen ennuegues ennueguessen ennueguesses ennueguessin ennueguessis ennuegueu ennuegui ennueguin ennueguis ennuegués ennueguéssem ennueguésseu ennueguéssim ennueguéssiu ennueguí ennuegà ennuegàrem ennuegàreu ennuegàs ennuegàssem ennuegàsseu ennuegàssim ennuegàssiu ennuegàvem ennuegàveu occ sept val v
soffocare

ennuvolar /an.nu.βoˈɫa/ /en.nu.voˈɫaɾ/ /en.nu.βoˈɫa/ /ən.nu.voˈɫa/ /ən.nu.vuˈɫa/ /ən.nu.βuˈɫa/ v
rannuvolarsi
(pronominal, impersonal) Formar-se tot de núvols al cel.

ennuvolat /en.nu.voˈɫat/ /en.nu.βoˈɫat/ /ən.nu.voˈɫat/ /ən.nu.vuˈɫat/ n masc
nuvolaglia

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
enorme

enormement /eˌnor.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈment/ /əˌnor.məˈmen/ /əˌnoɾ.məˈment/ adv
enormemente

enormitat /e.noɾ.miˈtat/ /ə.noɾ.miˈtat/ /ə.nur.miˈtat/ n fem
enormità

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
rilegatura

enrabiar /an.ra.βiˈa/ /en.ra.biˈaɾ/ /en.ra.βiˈa/ /ən.rə.βiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enrabia enrabiada enrabiades enrabiam enrabiant enrabiar enrabiara enrabiaran enrabiarem enrabiaren enrabiares enrabiareu enrabiaria enrabiarien enrabiaries enrabiarà enrabiaràs enrabiaré enrabiaríem enrabiaríeu enrabiassen enrabiasses enrabiassin enrabiassis enrabiat enrabiats enrabiau enrabiava enrabiaven enrabiaves enrabie enrabiem enrabien enrabies enrabiessen enrabiesses enrabiessin enrabiessis enrabieu enrabii enrabio enrabià enrabiàrem enrabiàreu enrabiàs enrabiàssem enrabiàsseu enrabiàssim enrabiàssiu enrabiàvem enrabiàveu enrabiés enrabiéssem enrabiésseu enrabiéssim enrabiéssiu enrabií enrabiï enrabiïn enrabiïs occ sept val v
arrabbiare

enraonadament /en.ra.oˌna.ðaˈmen/ /en.ra.oˌna.ðaˈment/ /ən.rə.oˌna.ðəˈment/ /ən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
ragionevolmente

enraonar /an.ra.oˈna/ /en.ra.oˈna/ /en.ra.oˈnaɾ/ /ən.rə.oˈna/ /ən.rə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enraon enraona enraonada enraonades enraonam enraonant enraonar enraonara enraonaran enraonarem enraonaren enraonares enraonareu enraonaria enraonarien enraonaries enraonarà enraonaràs enraonaré enraonaríem enraonaríeu enraonassen enraonasses enraonassin enraonassis enraonat enraonats enraonau enraonava enraonaven enraonaves enraone enraonem enraonen enraones enraonessen enraonesses enraonessin enraonessis enraoneu enraoni enraonin enraonis enraono enraonà enraonàrem enraonàreu enraonàs enraonàssem enraonàsseu enraonàssim enraonàssiu enraonàvem enraonàveu enraonés enraonéssem enraonésseu enraonéssim enraonéssiu enraoní occ sept val v
ragionare
(transitiu) Discutir en una conversa per examinar les raons.

enrarir /en.raˈɾi/ /en.raˈɾiɾ/ /ən.rəˈɾi/ alg ant bal centr eiv enrareix enrareixa enrareixen enrareixes enrareixi enrareixin enrareixis enrareixo enrareixs enraresc enraresca enraresquen enraresques enraresqui enraresquin enraresquis enraria enrarida enrarides enrarien enraries enrariguem enrariguera enrarigueren enrarigueres enrariguessen enrariguesses enrariguessin enrariguessis enrarigueu enrarigueva enrarigueven enrarigueves enrarigué enrariguérem enrariguéreu enrarigués enrariguéssem enrariguésseu enrariguéssim enrariguéssiu enrariguévem enrariguéveu enrarim enrarint enrarir enrarira enrariran enrarirem enrariren enrarires enrarireu enrariria enraririen enrariries enraririva enraririven enraririves enrarirà enrariràs enrariré enrariríem enrariríeu enrarirívem enrariríveu enrarisc enrarisca enrarisco enrariscos enrarisquem enrarisquen enrarisques enrarisqueu enrarissa enrarissen enrarisses enrarissi enrarissin enrarissis enrarist enrarit enrarits enrariu enrariva enrariven enrarives enrarix enrarixa enrarixen enrarixes enrarixi enrarixin enrarixis enrarixo enrarixos enrarí enraríem enraríets enraríeu enrarírem enraríreu enrarís enraríscon enraríssem enrarísseu enraríssim enraríssiu enraríssom enraríssou enrarívem enraríveu enraríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rarfare

enrastellar /an.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎaɾ/ /ən.rəs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv enrastell enrastella enrastellada enrastellades enrastellaia enrastellaien enrastellaies enrastellam enrastellant enrastellar enrastellara enrastellaran enrastellarem enrastellaren enrastellares enrastellareu enrastellaria enrastellarien enrastellaries enrastellariva enrastellariven enrastellarives enrastellarà enrastellaràs enrastellaré enrastellaríem enrastellaríeu enrastellarívem enrastellaríveu enrastellassen enrastellasses enrastellassin enrastellassis enrastellat enrastellats enrastellau enrastellava enrastellaven enrastellaves enrastellavi enrastellavo enrastelle enrastelleguem enrastelleguessa enrastelleguessen enrastelleguesses enrastellegueu enrastellegués enrastelleguéssom enrastelleguéssou enrastellem enrastellen enrastelles enrastellessa enrastellessen enrastellesses enrastellessi enrastellessin enrastellessis enrastelleu enrastelli enrastellin enrastellis enrastello enrastellos enrastells enrastellà enrastellàiem enrastellàieu enrastellàrem enrastellàreu enrastellàs enrastellàssem enrastellàsseu enrastellàssim enrastellàssiu enrastellàvem enrastellàvets enrastellàveu enrastellàvom enrastellés enrastelléssem enrastellésseu enrastelléssim enrastelléssiu enrastellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rastrellare

enrenou /en.reˈnɔw/ n masc
chiasso
Soroll causat per un desordre.

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
indietro

enrocador /en.ro.kaˈðo/ /en.ro.kaˈðoɾ/ /ən.ro.kəˈðo/ /ən.ru.kəˈðo/ n masc
tordo occhiato

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enroc enroca enrocada enrocades enrocam enrocant enrocar enrocara enrocaran enrocarem enrocaren enrocares enrocareu enrocaria enrocarien enrocaries enrocarà enrocaràs enrocaré enrocaríem enrocaríeu enrocassen enrocasses enrocassin enrocassis enrocat enrocats enrocau enrocava enrocaven enrocaves enroco enrocà enrocàrem enrocàreu enrocàs enrocàssem enrocàsseu enrocàssim enrocàssiu enrocàvem enrocàveu enroque enroquem enroquen enroques enroquessen enroquesses enroquessin enroquessis enroqueu enroqui enroquin enroquis enroqués enroquéssem enroquésseu enroquéssim enroquéssiu enroquí occ sept val v
incagliare
Enganxar un ormeig de pesca en el fons rocós.
arroccarsi
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.
arrampicarsi
(pronominal) Enfilar-se per les roques.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
ente
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ pronoun
ci
Substitució en verbs reflexius de la primera persona del plural (nosaltres). Emprat anteposat al verb, si va darrere del verb adopta la forma nos.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ alg ant bal cent eiv ensabon ensabona ensabonada ensabonades ensabonaia ensabonaien ensabonaies ensabonam ensabonant ensabonar ensabonara ensabonaran ensabonarem ensabonaren ensabonares ensabonareu ensabonaria ensabonarien ensabonaries ensabonariva ensabonariven ensabonarives ensabonarà ensabonaràs ensabonaré ensabonaríem ensabonaríeu ensabonarívem ensabonaríveu ensabonassen ensabonasses ensabonassin ensabonassis ensabonat ensabonats ensabonau ensabonava ensabonaven ensabonaves ensabonavi ensabonavo ensabone ensaboneguem ensaboneguessa ensaboneguessen ensaboneguesses ensabonegueu ensabonegués ensaboneguéssom ensaboneguéssou ensabonem ensabonen ensabones ensabonessa ensabonessen ensabonesses ensabonessi ensabonessin ensabonessis ensaboneu ensaboni ensabonin ensabonis ensabono ensabonos ensabons ensabonà ensabonàiem ensabonàieu ensabonàrem ensabonàreu ensabonàs ensabonàssem ensabonàsseu ensabonàssim ensabonàssiu ensabonàvem ensabonàvets ensabonàveu ensabonàvom ensabonés ensabonéssem ensabonésseu ensabonéssim ensabonéssiu ensaboní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
insaponare

ensalada russa n fem
insalata russa

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ alg ant bal cent eiv ensarron ensarrona ensarronada ensarronades ensarronaia ensarronaien ensarronaies ensarronam ensarronant ensarronar ensarronara ensarronaran ensarronarem ensarronaren ensarronares ensarronareu ensarronaria ensarronarien ensarronaries ensarronariva ensarronariven ensarronarives ensarronarà ensarronaràs ensarronaré ensarronaríem ensarronaríeu ensarronarívem ensarronaríveu ensarronassen ensarronasses ensarronassin ensarronassis ensarronat ensarronats ensarronau ensarronava ensarronaven ensarronaves ensarronavi ensarronavo ensarrone ensarroneguem ensarroneguessa ensarroneguessen ensarroneguesses ensarronegueu ensarronegués ensarroneguéssom ensarroneguéssou ensarronem ensarronen ensarrones ensarronessa ensarronessen ensarronesses ensarronessi ensarronessin ensarronessis ensarroneu ensarroni ensarronin ensarronis ensarrono ensarronos ensarrons ensarronà ensarronàiem ensarronàieu ensarronàrem ensarronàreu ensarronàs ensarronàssem ensarronàsseu ensarronàssim ensarronàssiu ensarronàvem ensarronàvets ensarronàveu ensarronàvom ensarronés ensarronéssem ensarronésseu ensarronéssim ensarronéssiu ensarroní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
imbrogliare
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenya /enˈse.ɲa/ /ənˈsə.ɲə/ /ənˈsɛ.ɲə/ n fem
gonfalone

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
insegnare
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

ensinistrar /an.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv ensinistr ensinistra ensinistrada ensinistrades ensinistraia ensinistraien ensinistraies ensinistram ensinistrant ensinistrar ensinistrara ensinistraran ensinistrarem ensinistraren ensinistrares ensinistrareu ensinistraria ensinistrarien ensinistraries ensinistrariva ensinistrariven ensinistrarives ensinistrarà ensinistraràs ensinistraré ensinistraríem ensinistraríeu ensinistrarívem ensinistraríveu ensinistrassen ensinistrasses ensinistrassin ensinistrassis ensinistrat ensinistrats ensinistrau ensinistrava ensinistraven ensinistraves ensinistravi ensinistravo ensinistre ensinistreguem ensinistreguessa ensinistreguessen ensinistreguesses ensinistregueu ensinistregués ensinistreguéssom ensinistreguéssou ensinistrem ensinistren ensinistres ensinistressa ensinistressen ensinistresses ensinistressi ensinistressin ensinistressis ensinistreu ensinistri ensinistrin ensinistris ensinistro ensinistros ensinistrs ensinistrà ensinistràiem ensinistràieu ensinistràrem ensinistràreu ensinistràs ensinistràssem ensinistràsseu ensinistràssim ensinistràssiu ensinistràvem ensinistràvets ensinistràveu ensinistràvom ensinistrés ensinistréssem ensinistrésseu ensinistréssim ensinistréssiu ensinistrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
addestrare

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensopeg ensopega ensopegada ensopegades ensopegam ensopegant ensopegar ensopegara ensopegaran ensopegarem ensopegaren ensopegares ensopegareu ensopegaria ensopegarien ensopegaries ensopegarà ensopegaràs ensopegaré ensopegaríem ensopegaríeu ensopegassen ensopegasses ensopegassin ensopegassis ensopegat ensopegats ensopegau ensopegava ensopegaven ensopegaves ensopego ensopegue ensopeguem ensopeguen ensopegues ensopeguessen ensopeguesses ensopeguessin ensopeguessis ensopegueu ensopegui ensopeguin ensopeguis ensopegués ensopeguéssem ensopeguésseu ensopeguéssim ensopeguéssiu ensopeguí ensopegà ensopegàrem ensopegàreu ensopegàs ensopegàssem ensopegàsseu ensopegàssim ensopegàssiu ensopegàvem ensopegàveu occ sept val v
scivolare

ensopir /an.soˈpi/ /en.soˈpi/ /en.soˈpiɾ/ /ən.soˈpi/ /ən.suˈpi/ alg ant bal centr eiv ensopeix ensopeixa ensopeixen ensopeixes ensopeixi ensopeixin ensopeixis ensopeixo ensopeixs ensopesc ensopesca ensopesquen ensopesques ensopesqui ensopesquin ensopesquis ensopia ensopida ensopides ensopien ensopies ensopiguem ensopiguera ensopigueren ensopigueres ensopiguessen ensopiguesses ensopiguessin ensopiguessis ensopigueu ensopigueva ensopigueven ensopigueves ensopigué ensopiguérem ensopiguéreu ensopigués ensopiguéssem ensopiguésseu ensopiguéssim ensopiguéssiu ensopiguévem ensopiguéveu ensopim ensopint ensopir ensopira ensopiran ensopirem ensopiren ensopires ensopireu ensopiria ensopirien ensopiries ensopiriva ensopiriven ensopirives ensopirà ensopiràs ensopiré ensopiríem ensopiríeu ensopirívem ensopiríveu ensopisc ensopisca ensopisco ensopiscos ensopisquem ensopisquen ensopisques ensopisqueu ensopissa ensopissen ensopisses ensopissi ensopissin ensopissis ensopist ensopit ensopits ensopiu ensopiva ensopiven ensopives ensopix ensopixa ensopixen ensopixes ensopixi ensopixin ensopixis ensopixo ensopixos ensopí ensopíem ensopíets ensopíeu ensopírem ensopíreu ensopís ensopíscon ensopíssem ensopísseu ensopíssim ensopíssiu ensopíssom ensopíssou ensopívem ensopíveu ensopíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
assopirsi

ensorrar /an.soˈra/ /en.soˈra/ /en.soˈraɾ/ /ən.soˈra/ /ən.suˈra/ alg ant bal cent eiv ensorr ensorra ensorrada ensorrades ensorraia ensorraien ensorraies ensorram ensorrant ensorrar ensorrara ensorraran ensorrarem ensorraren ensorrares ensorrareu ensorraria ensorrarien ensorraries ensorrariva ensorrariven ensorrarives ensorrarà ensorraràs ensorraré ensorraríem ensorraríeu ensorrarívem ensorraríveu ensorrassen ensorrasses ensorrassin ensorrassis ensorrat ensorrats ensorrau ensorrava ensorraven ensorraves ensorravi ensorravo ensorre ensorreguem ensorreguessa ensorreguessen ensorreguesses ensorregueu ensorregués ensorreguéssom ensorreguéssou ensorrem ensorren ensorres ensorressa ensorressen ensorresses ensorressi ensorressin ensorressis ensorreu ensorri ensorrin ensorris ensorro ensorros ensorrs ensorrà ensorràiem ensorràieu ensorràrem ensorràreu ensorràs ensorràssem ensorràsseu ensorràssim ensorràssiu ensorràvem ensorràvets ensorràveu ensorràvom ensorrés ensorréssem ensorrésseu ensorréssim ensorréssiu ensorrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
incagliare

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensostr ensostra ensostrada ensostrades ensostram ensostrant ensostrar ensostraran ensostrarem ensostraren ensostrares ensostrareu ensostraria ensostrarien ensostraries ensostrarà ensostraràs ensostraré ensostraríem ensostraríeu ensostrassen ensostrasses ensostrassin ensostrassis ensostrat ensostrats ensostrau ensostrava ensostraven ensostraves ensostre ensostrem ensostren ensostres ensostressen ensostresses ensostressin ensostressis ensostreu ensostri ensostrin ensostris ensostro ensostrà ensostràrem ensostràreu ensostràs ensostràssem ensostràsseu ensostràssim ensostràssiu ensostràvem ensostràveu ensostrés ensostréssem ensostrésseu ensostréssim ensostréssiu ensostrí occ sept v
coprire
Construir el sostre d'un edifici.

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ alg bal eiv ensulsia ensulsiada ensulsiades ensulsiam ensulsiant ensulsiar ensulsiara ensulsiaran ensulsiarem ensulsiaren ensulsiares ensulsiareu ensulsiaria ensulsiarien ensulsiaries ensulsiarà ensulsiaràs ensulsiaré ensulsiaríem ensulsiaríeu ensulsiassen ensulsiasses ensulsiassin ensulsiassis ensulsiat ensulsiats ensulsiau ensulsiava ensulsiaven ensulsiaves ensulsie ensulsiem ensulsien ensulsies ensulsiessen ensulsiesses ensulsiessin ensulsiessis ensulsieu ensulsii ensulsio ensulsià ensulsiàrem ensulsiàreu ensulsiàs ensulsiàssem ensulsiàsseu ensulsiàssim ensulsiàssiu ensulsiàvem ensulsiàveu ensulsiés ensulsiéssem ensulsiésseu ensulsiéssim ensulsiéssiu ensulsií ensulsiï ensulsiïn ensulsiïs nota 1 occ sept v.cent val v
abbattere

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ alg ant bal centr eiv ensulseix ensulseixa ensulseixen ensulseixes ensulseixi ensulseixin ensulseixis ensulseixo ensulseixs ensulsesc ensulsesca ensulsesquen ensulsesques ensulsesqui ensulsesquin ensulsesquis ensulsia ensulsida ensulsides ensulsien ensulsies ensulsiguem ensulsiguera ensulsigueren ensulsigueres ensulsiguessen ensulsiguesses ensulsiguessin ensulsiguessis ensulsigueu ensulsigueva ensulsigueven ensulsigueves ensulsigué ensulsiguérem ensulsiguéreu ensulsigués ensulsiguéssem ensulsiguésseu ensulsiguéssim ensulsiguéssiu ensulsiguévem ensulsiguéveu ensulsim ensulsint ensulsir ensulsira ensulsiran ensulsirem ensulsiren ensulsires ensulsireu ensulsiria ensulsirien ensulsiries ensulsiriva ensulsiriven ensulsirives ensulsirà ensulsiràs ensulsiré ensulsiríem ensulsiríeu ensulsirívem ensulsiríveu ensulsisc ensulsisca ensulsisco ensulsiscos ensulsisquem ensulsisquen ensulsisques ensulsisqueu ensulsissa ensulsissen ensulsisses ensulsissi ensulsissin ensulsissis ensulsist ensulsit ensulsits ensulsiu ensulsiva ensulsiven ensulsives ensulsix ensulsixa ensulsixen ensulsixes ensulsixi ensulsixin ensulsixis ensulsixo ensulsixos ensulsí ensulsíem ensulsíets ensulsíeu ensulsírem ensulsíreu ensulsís ensulsíscon ensulsíssem ensulsísseu ensulsíssim ensulsíssiu ensulsíssom ensulsíssou ensulsívem ensulsíveu ensulsíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abbattere

ensumar /an.suˈma/ /en.suˈma/ /en.suˈmaɾ/ /ən.suˈma/ alg ant bal cent eiv ensum ensuma ensumada ensumades ensumaia ensumaien ensumaies ensumam ensumant ensumar ensumara ensumaran ensumarem ensumaren ensumares ensumareu ensumaria ensumarien ensumaries ensumariva ensumariven ensumarives ensumarà ensumaràs ensumaré ensumaríem ensumaríeu ensumarívem ensumaríveu ensumassen ensumasses ensumassin ensumassis ensumat ensumats ensumau ensumava ensumaven ensumaves ensumavi ensumavo ensume ensumeguem ensumeguessa ensumeguessen ensumeguesses ensumegueu ensumegués ensumeguéssom ensumeguéssou ensumem ensumen ensumes ensumessa ensumessen ensumesses ensumessi ensumessin ensumessis ensumeu ensumi ensumin ensumis ensumo ensumos ensums ensumà ensumàiem ensumàieu ensumàrem ensumàreu ensumàs ensumàssem ensumàsseu ensumàssim ensumàssiu ensumàvem ensumàvets ensumàveu ensumàvom ensumés ensuméssem ensumésseu ensuméssim ensuméssiu ensumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
annusare
Utilitzar l'olfacte.
fiutare
Intuir o tenir sospites que hi ha alguna intenció amagada.

ensuperbir /en.su.peɾˈβiɾ/ /ən.su.peɾˈβi/ /ən.su.pəɾˈβi/ alg ant bal centr eiv ensuperbeix ensuperbeixa ensuperbeixen ensuperbeixes ensuperbeixi ensuperbeixin ensuperbeixis ensuperbeixo ensuperbeixs ensuperbesc ensuperbesca ensuperbesquen ensuperbesques ensuperbesqui ensuperbesquin ensuperbesquis ensuperbia ensuperbida ensuperbides ensuperbien ensuperbies ensuperbiguem ensuperbiguera ensuperbigueren ensuperbigueres ensuperbiguessen ensuperbiguesses ensuperbiguessin ensuperbiguessis ensuperbigueu ensuperbigueva ensuperbigueven ensuperbigueves ensuperbigué ensuperbiguérem ensuperbiguéreu ensuperbigués ensuperbiguéssem ensuperbiguésseu ensuperbiguéssim ensuperbiguéssiu ensuperbiguévem ensuperbiguéveu ensuperbim ensuperbint ensuperbir ensuperbira ensuperbiran ensuperbirem ensuperbiren ensuperbires ensuperbireu ensuperbiria ensuperbirien ensuperbiries ensuperbiriva ensuperbiriven ensuperbirives ensuperbirà ensuperbiràs ensuperbiré ensuperbiríem ensuperbiríeu ensuperbirívem ensuperbiríveu ensuperbisc ensuperbisca ensuperbisco ensuperbiscos ensuperbisquem ensuperbisquen ensuperbisques ensuperbisqueu ensuperbissa ensuperbissen ensuperbisses ensuperbissi ensuperbissin ensuperbissis ensuperbist ensuperbit ensuperbits ensuperbiu ensuperbiva ensuperbiven ensuperbives ensuperbix ensuperbixa ensuperbixen ensuperbixes ensuperbixi ensuperbixin ensuperbixis ensuperbixo ensuperbixos ensuperbí ensuperbíem ensuperbíets ensuperbíeu ensuperbírem ensuperbíreu ensuperbís ensuperbíscon ensuperbíssem ensuperbísseu ensuperbíssim ensuperbíssiu ensuperbíssom ensuperbíssou ensuperbívem ensuperbíveu ensuperbíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
inorgoglire

entabanador /an.ta.βa.naˈðo/ /an.ta.βa.naˈðoɾ/ /en.ta.ba.naˈðoɾ/ /en.ta.βa.naˈðo/ /ən.tə.βə.nəˈðo/ adj masc
abbindolatore

entabanar /an.ta.βaˈna/ /en.ta.baˈnaɾ/ /en.ta.βaˈna/ alg ant bal cent eiv entaban entabana entabanada entabanades entabanaia entabanaien entabanaies entabanam entabanant entabanar entabanara entabanaran entabanarem entabanaren entabanares entabanareu entabanaria entabanarien entabanaries entabanariva entabanariven entabanarives entabanarà entabanaràs entabanaré entabanaríem entabanaríeu entabanarívem entabanaríveu entabanassen entabanasses entabanassin entabanassis entabanat entabanats entabanau entabanava entabanaven entabanaves entabanavi entabanavo entabane entabaneguem entabaneguessa entabaneguessen entabaneguesses entabanegueu entabanegués entabaneguéssom entabaneguéssou entabanem entabanen entabanes entabanessa entabanessen entabanesses entabanessi entabanessin entabanessis entabaneu entabani entabanin entabanis entabano entabanos entabans entabanà entabanàiem entabanàieu entabanàrem entabanàreu entabanàs entabanàssem entabanàsseu entabanàssim entabanàssiu entabanàvem entabanàvets entabanàveu entabanàvom entabanés entabanéssem entabanésseu entabanéssim entabanéssiu entabaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
asfissiare
Impedir la respiració i torbar el cap una olor, fum, vapor, etc.
imbrogliare
Omplir el cap d'il·lusions, d'idees agradables però falses

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entafor entafora entaforada entaforades entaforam entaforant entaforar entaforara entaforaran entaforarem entaforaren entaforares entaforareu entaforaria entaforarien entaforaries entaforarà entaforaràs entaforaré entaforaríem entaforaríeu entaforassen entaforasses entaforassin entaforassis entaforat entaforats entaforau entaforava entaforaven entaforaves entafore entaforem entaforen entafores entaforessen entaforesses entaforessin entaforessis entaforeu entafori entaforin entaforis entaforo entaforà entaforàrem entaforàreu entaforàs entaforàssem entaforàsseu entaforàssim entaforàssiu entaforàvem entaforàveu entaforés entaforéssem entaforésseu entaforéssim entaforéssiu entaforí occ sept val v
nascondere
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entapissa entapissada entapissades entapissam entapissant entapissar entapissara entapissaran entapissarem entapissaren entapissares entapissareu entapissaria entapissarien entapissaries entapissarà entapissaràs entapissaré entapissaríem entapissaríeu entapissassen entapissasses entapissassin entapissassis entapissat entapissats entapissau entapissava entapissaven entapissaves entapisse entapissem entapissen entapisses entapissessen entapissesses entapissessin entapissessis entapisseu entapissi entapissin entapissis entapisso entapissà entapissàrem entapissàreu entapissàs entapissàssem entapissàsseu entapissàssim entapissàssiu entapissàvem entapissàveu entapissés entapisséssem entapissésseu entapisséssim entapisséssiu entapissí entapís occ sept val v
tappezzare

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
capire
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entendre's /enˈten.dɾes/ /ənˈten.dɾəs/ v
intendersela
Tenir relacions sentimentals en privat.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
comprensione

entenimentadament /en.te.ni.menˌta.ðaˈmen/ /en.te.ni.menˌta.ðaˈment/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈmen/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈment/ adv
sensatamente

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
interamente

enterc /anˈtɛrk/ /enˈtɛɾk/ adj masc
rigido
Dit d’un objecte, rígid, inflexible, encarcarat.
caparbio
(figuradament) Obstinat, tossut.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
becchino

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
sotterrare

entesa /anˈte.za/ /enˈte.za/ /ənˈtə.zə/ /ənˈtɛ.zə/ n fem
accordo

entollar /an.toˈʎa/ /en.toˈʎa/ /en.toˈʎaɾ/ /ən.toˈʎa/ /ən.tuˈʎa/ v
allagare
Deturar l'aigua formant o omplint tolls.
unire
(nàutica) Entreteixir dos caps per fer una nova corda més llarga.

entonar /an.toˈna/ /en.toˈna/ /en.toˈnaɾ/ /ən.toˈna/ /ən.tuˈna/ alg ant bal cent eiv enton entona entonada entonades entonaia entonaien entonaies entonam entonant entonar entonara entonaran entonarem entonaren entonares entonareu entonaria entonarien entonaries entonariva entonariven entonarives entonarà entonaràs entonaré entonaríem entonaríeu entonarívem entonaríveu entonassen entonasses entonassin entonassis entonat entonats entonau entonava entonaven entonaves entonavi entonavo entone entoneguem entoneguessa entoneguessen entoneguesses entonegueu entonegués entoneguéssom entoneguéssou entonem entonen entones entonessa entonessen entonesses entonessi entonessin entonessis entoneu entoni entonin entonis entono entonos entons entonà entonàiem entonàieu entonàrem entonàreu entonàs entonàssem entonàsseu entonàssim entonàssiu entonàvem entonàvets entonàveu entonàvom entonés entonéssem entonésseu entonéssim entonéssiu entoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rintonare

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
entrata
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
antipasto
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entranyablement /en.tɾaˌɲa.bɫeˈment/ /en.tɾaˌɲa.βɫeˈmen/ /en.tɾaˌɲab.bɫeˈmen/ /ən.tɾəˌɲa.βɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈment/ adv
caramente

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
entrare
Passar de fora cap endins.

entremetre's /ˌen.tɾeˈme.tɾes/ /ˌen.tɾəˈmə.tɾəs/ /ˌen.tɾəˈmɛ.tɾəs/ bal eiv entremesa entremeses entremesos entremet entremeta entremetem entremeten entremetent entremetera entremeteren entremeteres entremetes entremetessen entremetesses entremetessin entremetessis entremeteu entremeti entremetia entremetien entremeties entremetin entremetis entremeto entremetran entremetre entremetrem entremetreu entremetria entremetrien entremetries entremetrà entremetràs entremetré entremetríem entremetríeu entremets entremeté entremetérem entremetéreu entremetés entremetéssem entremetésseu entremetéssim entremetéssiu entremetí entremetíem entremetíeu entremès entremés occ sept v.cent val v
frapporsi

entremig /ˌen.tɾeˈmit͡ʃ/ adv
in mezzo

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
allenatore

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
allenamento

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrena entrenada entrenades entrenam entrenant entrenar entrenara entrenaran entrenarem entrenaren entrenares entrenareu entrenaria entrenarien entrenaries entrenarà entrenaràs entrenaré entrenaríem entrenaríeu entrenassen entrenasses entrenassin entrenassis entrenat entrenats entrenau entrenava entrenaven entrenaves entrene entrenem entrenen entrenes entrenessen entrenesses entrenessin entrenessis entreneu entreni entrenin entrenis entreno entrenà entrenàrem entrenàreu entrenàs entrenàssem entrenàsseu entrenàssim entrenàssiu entrenàvem entrenàveu entrenés entrenéssem entrenésseu entrenéssim entrenéssiu entrení entrén occ sept val v
allenare

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
panino

entretant /ˌen.tɾeˈtan/ /ˌen.tɾeˈtant/ /ˌen.tɾəˈtan/ /ˌen.tɾəˈtant/ adv
frattanto

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
divertimento

entretenir /en.tɾe.teˈni/ /en.tɾe.teˈniɾ/ bal entretenc entretendran entretendrem entretendreu entretendria entretendrien entretendries entretendrà entretendràs entretendré entretendríem entretendríeu entretenen entretenguda entretengudes entretenguem entretengueren entretengueres entretenguessin entretenguessis entretengueu entretengui entretenguin entretenguis entretengut entretenguts entretengué entretenguérem entretenguéreu entretengués entretenguéssim entretenguéssiu entretenguí entretenia entretenien entretenies entretenim entretenint entretenir entreteniu entretens entreteníem entreteníeu entretinc entretindran entretindrem entretindreu entretindria entretindrien entretindries entretindrà entretindràs entretindré entretindríem entretindríeu entretinga entretinguda entretingudes entretinguem entretinguen entretinguera entretingueren entretingueres entretingues entretinguessen entretinguesses entretinguessin entretinguessis entretingueu entretingui entretinguin entretinguis entretingut entretinguts entretingué entretinguérem entretinguéreu entretingués entretinguéssem entretinguésseu entretinguéssim entretinguéssiu entretinguí entreté entretén entretín occ val v
inttratenere

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
intervista

entristidor /en.tɾis.tiˈðo/ /en.tɾis.tiˈðoɾ/ /ən.tɾis.tiˈðo/ adj masc
rattristante

entumir /en.tuˈmi/ /en.tuˈmiɾ/ /ən.tuˈmi/ alg ant bal centr eiv entumeix entumeixa entumeixen entumeixes entumeixi entumeixin entumeixis entumeixo entumeixs entumesc entumesca entumesquen entumesques entumesqui entumesquin entumesquis entumia entumida entumides entumien entumies entumiguem entumiguera entumigueren entumigueres entumiguessen entumiguesses entumiguessin entumiguessis entumigueu entumigueva entumigueven entumigueves entumigué entumiguérem entumiguéreu entumigués entumiguéssem entumiguésseu entumiguéssim entumiguéssiu entumiguévem entumiguéveu entumim entumint entumir entumira entumiran entumirem entumiren entumires entumireu entumiria entumirien entumiries entumiriva entumiriven entumirives entumirà entumiràs entumiré entumiríem entumiríeu entumirívem entumiríveu entumisc entumisca entumisco entumiscos entumisquem entumisquen entumisques entumisqueu entumissa entumissen entumisses entumissi entumissin entumissis entumist entumit entumits entumiu entumiva entumiven entumives entumix entumixa entumixen entumixes entumixi entumixin entumixis entumixo entumixos entumí entumíem entumíets entumíeu entumírem entumíreu entumís entumíscon entumíssem entumísseu entumíssim entumíssiu entumíssom entumíssou entumívem entumíveu entumíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
intorpidire

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entusiasm entusiasma entusiasmada entusiasmades entusiasmam entusiasmant entusiasmar entusiasmara entusiasmaran entusiasmarem entusiasmaren entusiasmares entusiasmareu entusiasmaria entusiasmarien entusiasmaries entusiasmarà entusiasmaràs entusiasmaré entusiasmaríem entusiasmaríeu entusiasmassen entusiasmasses entusiasmassin entusiasmassis entusiasmat entusiasmats entusiasmau entusiasmava entusiasmaven entusiasmaves entusiasme entusiasmem entusiasmen entusiasmes entusiasmessen entusiasmesses entusiasmessin entusiasmessis entusiasmeu entusiasmi entusiasmin entusiasmis entusiasmo entusiasmà entusiasmàrem entusiasmàreu entusiasmàs entusiasmàssem entusiasmàsseu entusiasmàssim entusiasmàssiu entusiasmàvem entusiasmàveu entusiasmés entusiasméssem entusiasmésseu entusiasméssim entusiasméssiu entusiasmí occ sept val v
entusiasmare

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
entusiasmo

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
entusiasticamente

enuig /aˈnut͡ʃ/ /eˈnut͡ʃ/ n masc
noia

enumeració /e.nu.me.ɾa.siˈo/ /ə.nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
numerazione

enumerar /e.nu.meˈɾa/ /e.nu.meˈɾaɾ/ /ə.nu.məˈɾa/ alg ant bal cent eiv enumer enumera enumerada enumerades enumeraia enumeraien enumeraies enumeram enumerant enumerar enumerara enumeraran enumerarem enumeraren enumerares enumerareu enumeraria enumerarien enumeraries enumerariva enumerariven enumerarives enumerarà enumeraràs enumeraré enumeraríem enumeraríeu enumerarívem enumeraríveu enumerassen enumerasses enumerassin enumerassis enumerat enumerats enumerau enumerava enumeraven enumeraves enumeravi enumeravo enumere enumereguem enumereguessa enumereguessen enumereguesses enumeregueu enumeregués enumereguéssom enumereguéssou enumerem enumeren enumeres enumeressa enumeressen enumeresses enumeressi enumeressin enumeressis enumereu enumeri enumerin enumeris enumero enumeros enumers enumerà enumeràiem enumeràieu enumeràrem enumeràreu enumeràs enumeràssem enumeràsseu enumeràssim enumeràssiu enumeràvem enumeràvets enumeràveu enumeràvom enumerés enumeréssem enumerésseu enumeréssim enumeréssiu enumerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enumerare

enunciar /e.nun.siˈa/ /e.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enuncia enunciada enunciades enunciam enunciant enunciar enunciara enunciaran enunciarem enunciaren enunciares enunciareu enunciaria enunciarien enunciaries enunciarà enunciaràs enunciaré enunciaríem enunciaríeu enunciassen enunciasses enunciassin enunciassis enunciat enunciats enunciau enunciava enunciaven enunciaves enuncie enunciem enuncien enuncies enunciessen enunciesses enunciessin enunciessis enuncieu enuncii enuncio enuncià enunciàrem enunciàreu enunciàs enunciàssem enunciàsseu enunciàssim enunciàssiu enunciàvem enunciàveu enunciés enunciéssem enunciésseu enunciéssim enunciéssiu enuncií enunciï enunciïn enunciïs occ sept val v
enunciare

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enutge enutgem enutgen enutges enutgessen enutgesses enutgessin enutgessis enutgeu enutgi enutgin enutgis enutgés enutgéssem enutgésseu enutgéssim enutgéssiu enutgí enutj enutja enutjada enutjades enutjam enutjant enutjar enutjara enutjaran enutjarem enutjaren enutjares enutjareu enutjaria enutjarien enutjaries enutjarà enutjaràs enutjaré enutjaríem enutjaríeu enutjassen enutjasses enutjassin enutjassis enutjat enutjats enutjau enutjava enutjaven enutjaves enutjo enutjà enutjàrem enutjàreu enutjàs enutjàssem enutjàsseu enutjàssim enutjàssiu enutjàvem enutjàveu occ sept val v
inalberare
Causar enuig, molèstia.

enutjosament /e.nuˌd͡ʒo.zaˈmen/ /e.nuˌd͡ʒo.zaˈment/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈment/ adv
noiosamente

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
invadere
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
invidia
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejablement /em.beˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒab.bɫeˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /əm.bəˌʒa.βɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈment/ adv
invidiabilmente

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
invidiare

envejosament /em.beˌd͡ʒo.zaˈmen/ /em.beˌʒo.zaˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒo.zaˈment/ /əm.bəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈment/ adv
invidiosamente

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
geloso invidioso

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
invecchiamento

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ bal envelleix envelleixen envelleixes envelleixi envelleixin envelleixis envelleixo envellesc envellesqui envellesquin envellesquis envellia envellida envellides envellien envellies envelliguem envelligueu envellim envellint envellir envellira envelliran envellirem envelliren envellires envellireu envelliria envellirien envelliries envellirà envelliràs envelliré envelliríem envelliríeu envellisc envellisca envellisquen envellisques envellissen envellisses envellissin envellissis envellit envellits envelliu envellix envellixen envellixes envellixo envellí envellíem envellíeu envellírem envellíreu envellís envellíssem envellísseu envellíssim envellíssiu n-occ occ sept val v
invecchiare

envergar /am.beɾˈɣaɾ/ /em.berˈɣa/ /em.beɾˈɣa/ /eɱ.veɾˈɣaɾ/ /əm.bərˈɡa/ /əɱ.vəɾˈɣa/ alg bal eiv enverg enverga envergada envergades envergam envergant envergar envergara envergaran envergarem envergaren envergares envergareu envergaria envergarien envergaries envergarà envergaràs envergaré envergaríem envergaríeu envergassen envergasses envergassin envergassis envergat envergats envergau envergava envergaven envergaves envergo envergue enverguem enverguen envergues enverguessen enverguesses enverguessin enverguessis envergueu envergui enverguin enverguis envergués enverguéssem enverguésseu enverguéssim enverguéssiu enverguí envergà envergàrem envergàreu envergàs envergàssem envergàsseu envergàssim envergàssiu envergàvem envergàveu nota 1 occ sept v.cent val v
fiorire

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ alg ant bal centr eiv envermelleix envermelleixa envermelleixen envermelleixes envermelleixi envermelleixin envermelleixis envermelleixo envermelleixs envermellesc envermellesca envermellesquen envermellesques envermellesqui envermellesquin envermellesquis envermellia envermellida envermellides envermellien envermellies envermelliguem envermelliguera envermelligueren envermelligueres envermelliguessen envermelliguesses envermelliguessin envermelliguessis envermelligueu envermelligueva envermelligueven envermelligueves envermelligué envermelliguérem envermelliguéreu envermelligués envermelliguéssem envermelliguésseu envermelliguéssim envermelliguéssiu envermelliguévem envermelliguéveu envermellim envermellint envermellir envermellira envermelliran envermellirem envermelliren envermellires envermellireu envermelliria envermellirien envermelliries envermelliriva envermelliriven envermellirives envermellirà envermelliràs envermelliré envermelliríem envermelliríeu envermellirívem envermelliríveu envermellisc envermellisca envermellisco envermelliscos envermellisquem envermellisquen envermellisques envermellisqueu envermellissa envermellissen envermellisses envermellissi envermellissin envermellissis envermellist envermellit envermellits envermelliu envermelliva envermelliven envermellives envermellix envermellixa envermellixen envermellixes envermellixi envermellixin envermellixis envermellixo envermellixos envermellí envermellíem envermellíets envermellíeu envermellírem envermellíreu envermellís envermellíscon envermellíssem envermellísseu envermellíssim envermellíssiu envermellíssom envermellíssou envermellívem envermellíveu envermellíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
arrossare

envestir /am.besˈti/ /am.besˈtiɾ/ /aɱ.vesˈtiɾ/ /em.besˈti/ /eɱ.vesˈtiɾ/ /əm.bəsˈti/ /əɱ.vəsˈti/ alg bal envest envesteix envesteixen envesteixes envesteixi envesteixin envesteixis envesteixo envesten envestesc envestesqui envestesquin envestesquis envesti envestia envestida envestides envestien envesties envestiguem envestigueu envestim envestin envestint envestir envestira envestiran envestirem envestiren envestires envestireu envestiria envestirien envestiries envestirà envestiràs envestiré envestiríem envestiríeu envestis envestisc envestisca envestisquen envestisques envestissen envestisses envestissin envestissis envestit envestits envestiu envestix envestixen envestixes envestixo envests envestí envestíem envestíeu envestírem envestíreu envestís envestíssem envestísseu envestíssim envestíssiu envist envista envisten envistes envisti envistin envistis n-occ occ sept val v
lanciarsi

envilir /em.biˈɫi/ /eɱ.viˈɫiɾ/ /əm.biˈɫi/ /əɱ.viˈɫi/ bal envileix envileixen envileixes envileixi envileixin envileixis envileixo envilesc envilesqui envilesquin envilesquis envilia envilida envilides envilien envilies enviliguem enviligueu envilim envilint envilir envilira enviliran envilirem enviliren envilires envilireu enviliria envilirien enviliries envilirà enviliràs enviliré enviliríem enviliríeu envilisc envilisca envilisquen envilisques envilissen envilisses envilissin envilissis envilit envilits enviliu envilix envilixen envilixes envilixo envilí envilíem envilíeu envilírem envilíreu envilís envilíssem envilísseu envilíssim envilíssiu n-occ occ sept val v
avvilire

enxampar /eɲ.t͡ʃamˈpa/ /eɲ.t͡ʃamˈpaɾ/ /əɲ.ʃəmˈpa/ alg ant bal cent eiv enxamp enxampa enxampada enxampades enxampaia enxampaien enxampaies enxampam enxampant enxampar enxampara enxamparan enxamparem enxamparen enxampares enxampareu enxamparia enxamparien enxamparies enxampariva enxampariven enxamparives enxamparà enxamparàs enxamparé enxamparíem enxamparíeu enxamparívem enxamparíveu enxampassen enxampasses enxampassin enxampassis enxampat enxampats enxampau enxampava enxampaven enxampaves enxampavi enxampavo enxampe enxampeguem enxampeguessa enxampeguessen enxampeguesses enxampegueu enxampegués enxampeguéssom enxampeguéssou enxampem enxampen enxampes enxampessa enxampessen enxampesses enxampessi enxampessin enxampessis enxampeu enxampi enxampin enxampis enxampo enxampos enxamps enxampà enxampàiem enxampàieu enxampàrem enxampàreu enxampàs enxampàssem enxampàsseu enxampàssim enxampàssiu enxampàvem enxampàvets enxampàveu enxampàvom enxampés enxampéssem enxampésseu enxampéssim enxampéssiu enxampí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
prendere

enxarpar /eɲ.t͡ʃarˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpaɾ/ /əɲ.ʃərˈpa/ alg ant bal cent eiv enxarp enxarpa enxarpada enxarpades enxarpaia enxarpaien enxarpaies enxarpam enxarpant enxarpar enxarpara enxarparan enxarparem enxarparen enxarpares enxarpareu enxarparia enxarparien enxarparies enxarpariva enxarpariven enxarparives enxarparà enxarparàs enxarparé enxarparíem enxarparíeu enxarparívem enxarparíveu enxarpassen enxarpasses enxarpassin enxarpassis enxarpat enxarpats enxarpau enxarpava enxarpaven enxarpaves enxarpavi enxarpavo enxarpe enxarpeguem enxarpeguessa enxarpeguessen enxarpeguesses enxarpegueu enxarpegués enxarpeguéssom enxarpeguéssou enxarpem enxarpen enxarpes enxarpessa enxarpessen enxarpesses enxarpessi enxarpessin enxarpessis enxarpeu enxarpi enxarpin enxarpis enxarpo enxarpos enxarps enxarpà enxarpàiem enxarpàieu enxarpàrem enxarpàreu enxarpàs enxarpàssem enxarpàsseu enxarpàssim enxarpàssiu enxarpàvem enxarpàvets enxarpàveu enxarpàvom enxarpés enxarpéssem enxarpésseu enxarpéssim enxarpéssiu enxarpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acchiappare

enyorament /e.ɲo.ɾaˈmen/ /e.ɲo.ɾaˈment/ /ə.ɲo.ɾəˈment/ /ə.ɲu.ɾəˈmen/ n masc
nostalgia
Acció d’enyorar.

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgia

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
rammaricare
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.

enze /ˈen.ze/ /ˈən.zə/ /ˈɛn.zə/ n neut
stupefare stupido
(central, nord-occidental) Persona aturada que no té acció ni activitat.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzima

ençà /enˈsa/ /ənˈsa/ adv
in qua
Cap ací, en direcció al locutor.
Des del temps passat cap al present.

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ adj masc
energico

enèrgicament /eˌnɛr.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /əˌnɛr.ʒi.kəˈmen/ /əˌnɛɾ.ʒi.kəˈment/ adv
energicamente

enòleg /eˈnɔ.ɫek/ /əˈnɔ.ɫək/ n masc
enologo

ep /ˈep/ Interjection
ehi
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epicicloïdal /e.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
epicicloidale

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epidemiologia

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
epidermide

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ adj
epidurale
Entorn de la duramàter.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemia

epidèmicament /e.piˌðɛ.mi.kaˈmen/ /e.piˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.piˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.piˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
epidemicamente

epigastri /e.piˈɣas.tɾi/ /ə.piˈɣas.tɾi/ n masc
epigastrio

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
epiglottide

epigramàticament /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈmen/ /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈment/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈmen/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
epigrammaticamente

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilessia

episcopal /e.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.kuˈpaɫ/ adj
episcopale

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
episodio

epistolar /e.pis.toˈɫaɾ/ /ə.pis.toˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫar/ adj
epistolare

epistolarment /e.pis.toˌɫarˈmen/ /e.pis.toˌɫaɾˈmen/ /e.pis.toˌɫaɾˈment/ /ə.pis.toˌɫaɾˈment/ /ə.pis.tuˌɫarˈmen/ adv
epistolarmente

episòdicament /e.piˌzɔ.ði.kaˈmen/ /e.piˌzɔ.ði.kaˈment/ /ə.piˌzɔ.ði.kəˈmen/ /ə.piˌzɔ.ði.kəˈment/ adv
episodicamente

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
epitelio

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epentesi

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
epistola

epítesi /eˈpi.te.zi/ /əˈpi.tə.zi/ n fem
epitesi

equablement /eˌkwa.bɫeˈment/ /eˌkwa.βɫeˈmen/ /eˌkwab.bɫeˈmen/ /əˌkwa.βɫəˈmen/ /əˌkwab.bɫəˈmen/ /əˌkwab.bɫəˈment/ adv
equabilmente

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
equatore
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equidistantment /e.ki.ðisˌtamˈmen/ /e.ki.ðisˌtamˈment/ /ə.ki.ðisˌtamˈmen/ /ə.ki.ðisˌtamˈment/ adv
equidistantemente

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) equilibr equilibra equilibrada equilibrades equilibram equilibrant equilibrar equilibrara equilibraran equilibrarem equilibraren equilibrares equilibrareu equilibraria equilibrarien equilibraries equilibrarà equilibraràs equilibraré equilibraríem equilibraríeu equilibrassen equilibrasses equilibrassin equilibrassis equilibrat equilibrats equilibrau equilibrava equilibraven equilibraves equilibre equilibrem equilibren equilibres equilibressen equilibresses equilibressin equilibressis equilibreu equilibri equilibrin equilibris equilibro equilibrà equilibràrem equilibràreu equilibràs equilibràssem equilibràsseu equilibràssim equilibràssiu equilibràvem equilibràveu equilibrés equilibréssem equilibrésseu equilibréssim equilibréssiu equilibrí occ sept val v
equilibrare
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
equilibrio

equilibrista /e.ki.ɫiˈbɾis.ta/ /e.ki.ɫiˈbɾis.te/ /ə.ki.ɫiˈβɾis.tə/ n neut
equilibrista

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
equilatero

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
equinozio

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
squadra
Grup de persones organitzat.
attrezzatura
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equiparar /e.ki.paˈɾa/ /e.ki.paˈɾaɾ/ /ə.ki.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv equipar equipara equiparada equiparades equiparaia equiparaien equiparaies equiparam equiparant equiparar equiparara equipararan equipararem equipararen equiparares equiparareu equipararia equipararien equipararies equiparariva equiparariven equipararives equipararà equipararàs equipararé equipararíem equipararíeu equipararívem equipararíveu equiparassen equiparasses equiparassin equiparassis equiparat equiparats equiparau equiparava equiparaven equiparaves equiparavi equiparavo equipare equipareguem equipareguessa equipareguessen equipareguesses equiparegueu equiparegués equipareguéssom equipareguéssou equiparem equiparen equipares equiparessa equiparessen equiparesses equiparessi equiparessin equiparessis equipareu equipari equiparin equiparis equiparo equiparos equipars equiparà equiparàiem equiparàieu equiparàrem equiparàreu equiparàs equiparàssem equiparàsseu equiparàssim equiparàssiu equiparàvem equiparàvets equiparàveu equiparàvom equiparés equiparéssem equiparésseu equiparéssim equiparéssiu equiparí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
equiparare

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagaglio

equitablement /e.kiˌta.bɫeˈment/ /e.kiˌta.βɫeˈmen/ /e.kiˌtab.bɫeˈmen/ /ə.kiˌta.βɫəˈmen/ /ə.kiˌtab.bɫəˈmen/ /ə.kiˌtab.bɫəˈment/ adv
equamente

equivalentment /e.ki.vaˌɫemˈment/ /e.ki.βaˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈment/ /ə.ki.βəˌɫemˈmen/ adv
equivalentemente

equivocadament /e.ki.voˌka.ðaˈment/ /e.ki.βoˌka.ðaˈmen/ /ə.ki.voˌka.ðəˈment/ /ə.ki.vuˌka.ðəˈmen/ /ə.ki.βuˌka.ðəˈmen/ adv
erratamente

equànimement /eˌkwa.ni.meˈmen/ /eˌkwa.ni.meˈment/ /əˌkwa.ni.məˈmen/ /əˌkwa.ni.məˈment/ adv
equanimemente

equívocament /eˌki.vo.kaˈment/ /eˌki.βo.kaˈmen/ /əˌki.vo.kəˈment/ /əˌki.vu.kəˈmen/ /əˌki.βu.kəˈmen/ adv
equivocamente

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
cavalcatore

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
aia
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.
era
Període llarg amb esdeveniments que el diferencien d'altres períodes.

eradicació /e.ra.ði.ka.siˈo/ /ə.rə.ði.kə.siˈo/ n fem
sradicamento

eradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eradic eradica eradicada eradicades eradicam eradicant eradicar eradicara eradicaran eradicarem eradicaren eradicares eradicareu eradicaria eradicarien eradicaries eradicarà eradicaràs eradicaré eradicaríem eradicaríeu eradicassen eradicasses eradicassin eradicassis eradicat eradicats eradicau eradicava eradicaven eradicaves eradico eradicà eradicàrem eradicàreu eradicàs eradicàssem eradicàsseu eradicàssim eradicàssiu eradicàvem eradicàveu eradique eradiquem eradiquen eradiques eradiquessen eradiquesses eradiquessin eradiquessis eradiqueu eradiqui eradiquin eradiquis eradiqués eradiquéssem eradiquésseu eradiquéssim eradiquéssiu eradiquí occ sept val v
eradicare

erbi n masc
erbio

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erezione

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
eretto
Dret i rígid.

eremita /e.ɾeˈmi.ta/ /ə.ɾəˈmi.tə/ n neut
eremita

eremíticament /e.ɾeˌmi.ti.kaˈmen/ /e.ɾeˌmi.ti.kaˈment/ /ə.ɾəˌmi.ti.kəˈmen/ /ə.ɾəˌmi.ti.kəˈment/ adv
eremiticamente

erigir /e.ɾiˈd͡ʒi/ /e.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /e.ɾiˈʒi/ /ə.ɾiˈʒi/ bal erigeix erigeixen erigeixes erigeixi erigeixin erigeixis erigeixo erigesc erigesqui erigesquin erigesquis erigia erigida erigides erigien erigies erigiguem erigigueu erigim erigint erigir erigira erigiran erigirem erigiren erigires erigireu erigiria erigirien erigiries erigirà erigiràs erigiré erigiríem erigiríeu erigisc erigisca erigisquen erigisques erigissen erigisses erigissin erigissis erigit erigits erigiu erigix erigixen erigixes erigixo erigí erigíem erigíeu erigírem erigíreu erigís erigíssem erigísseu erigíssim erigíssiu n-occ occ sept val v
erigere
Alçar, edificar, construir un monument, una edificació destacada.
Fundar, instituir.
elevare
Elevar a una condició o càrrec.

eritema /e.ɾiˈte.ma/ /ə.ɾiˈtɛ.mə/ n masc
eritema

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
riccio

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
terra incolta
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
ermellino armellino
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

ermita /eɾˈmi.ta/ /ərˈmi.tə/ n fem
eremo
Lloc on viu un eremita.
Capella situada en un lloc isolat.

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
erre

erradament /eˌra.ðaˈmen/ /eˌra.ðaˈment/ /əˌra.ðəˈmen/ /əˌra.ðəˈment/ adv
erratamente

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
errore sbaglio
Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
erratico

erròniament /eˌrɔ.ni.aˈmen/ /eˌrɔ.ni.aˈment/ /əˌrɔ.ni.əˈmen/ /əˌrɔ.ni.əˈment/ adv
erroneamente

ert /ˈɛrt/ adj masc
rigido

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eruttare ruttare

erudició /e.ɾu.ði.siˈo/ /ə.ɾu.ði.siˈo/ n fem
erudizione

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ erudita adj masc
erudito
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
erudito
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruditament /e.ɾuˌði.taˈmen/ /e.ɾuˌði.taˈment/ /ə.ɾuˌði.təˈmen/ /ə.ɾuˌði.təˈment/ adv
eruditamente

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
bruco

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
eruzione

eròticament /eˌɾɔ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɔ.ti.kaˈment/ /əˌɾɔ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɔ.ti.kəˈment/ adv
eroticamente

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ esbalaeix esbalaeixen esbalaeixes esbalaeixi esbalaeixin esbalaeixis esbalaeixo esbalaint esbalair esbalairan esbalairem esbalaireu esbalairia esbalairien esbalairies esbalairà esbalairàs esbalairé esbalairíem esbalairíeu esbalaí esbalaíem esbalaíeu esbalaírem esbalaíreu esbalaís esbalaíssem esbalaísseu esbalaíssim esbalaíssiu esbalaïa esbalaïda esbalaïdes esbalaïen esbalaïes esbalaïm esbalaïra esbalaïren esbalaïres esbalaïsc esbalaïsca esbalaïsquen esbalaïsques esbalaïssen esbalaïsses esbalaïssin esbalaïssis esbalaït esbalaïts esbalaïu esbalaïx esbalaïxen esbalaïxes esbalaïxo n-occ occ sept val v
stupire

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
rovo

esbatiment /ez.βa.tiˈmen/ /ez.βa.tiˈment/ /əz.bə.tiˈmen/ /əz.βə.tiˈment/ n masc
sbattimento
Batiment, ombra tallant del cos endavant.

esbojarradament /ez.bo.d͡ʒaˌra.ðaˈment/ /ez.βo.d͡ʒaˌra.ðaˈmen/ /ez.βo.ʒaˌra.ðaˈmen/ /əz.bo.ʒəˌra.ðəˈment/ /əz.bu.ʒəˌra.ðəˈmen/ adv
pazzamente

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
bozza brutta copia

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
cancellare
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbossa esbossada esbossades esbossam esbossant esbossar esbossara esbossaran esbossarem esbossaren esbossares esbossareu esbossaria esbossarien esbossaries esbossarà esbossaràs esbossaré esbossaríem esbossaríeu esbossassen esbossasses esbossassin esbossassis esbossat esbossats esbossau esbossava esbossaven esbossaves esbosse esbossem esbossen esbosses esbossessen esbossesses esbossessin esbossessis esbosseu esbossi esbossin esbossis esbosso esbossà esbossàrem esbossàreu esbossàs esbossàssem esbossàsseu esbossàssim esbossàssiu esbossàvem esbossàveu esbossés esbosséssem esbossésseu esbosséssim esbosséssiu esbossí esbós occ sept val v
sbozzare

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbraon esbraona esbraonada esbraonades esbraonam esbraonant esbraonar esbraonara esbraonaran esbraonarem esbraonaren esbraonares esbraonareu esbraonaria esbraonarien esbraonaries esbraonarà esbraonaràs esbraonaré esbraonaríem esbraonaríeu esbraonassen esbraonasses esbraonassin esbraonassis esbraonat esbraonats esbraonau esbraonava esbraonaven esbraonaves esbraone esbraonem esbraonen esbraones esbraonessen esbraonesses esbraonessin esbraonessis esbraoneu esbraoni esbraonin esbraonis esbraono esbraonà esbraonàrem esbraonàreu esbraonàs esbraonàssem esbraonàsseu esbraonàssim esbraonàssiu esbraonàvem esbraonàveu esbraonés esbraonéssem esbraonésseu esbraonéssim esbraonéssiu esbraoní occ val v
debilitare
Fer perdre el vigor, la força.
affaticare
Fatigar molt, esgotar.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
verificare
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbroncar /az.βɾoŋˈka/ /ez.bɾoŋˈkaɾ/ /ez.βɾoŋˈka/ /əz.bɾoŋˈka/ /əz.bɾuŋˈka/ alg ant bal cent eiv esbronc esbronca esbroncada esbroncades esbroncaia esbroncaien esbroncaies esbroncam esbroncant esbroncar esbroncara esbroncaran esbroncarem esbroncaren esbroncares esbroncareu esbroncaria esbroncarien esbroncaries esbroncariva esbroncariven esbroncarives esbroncarà esbroncaràs esbroncaré esbroncaríem esbroncaríeu esbroncarívem esbroncaríveu esbroncassen esbroncasses esbroncassin esbroncassis esbroncat esbroncats esbroncau esbroncava esbroncaven esbroncaves esbroncavi esbroncavo esbronco esbroncos esbroncà esbroncàiem esbroncàieu esbroncàrem esbroncàreu esbroncàs esbroncàssem esbroncàsseu esbroncàssim esbroncàssiu esbroncàvem esbroncàvets esbroncàveu esbroncàvom esbronque esbronqueguem esbronqueguessa esbronqueguessen esbronqueguesses esbronquegueu esbronquegués esbronqueguéssom esbronqueguéssou esbronquem esbronquen esbronques esbronquessa esbronquessen esbronquesses esbronquessi esbronquessin esbronquessis esbronqueu esbronqui esbronquin esbronquis esbronqués esbronquéssem esbronquésseu esbronquéssim esbronquéssiu esbronquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sgridare

esbrotar /az.βɾoˈta/ /ez.bɾoˈtaɾ/ /ez.βɾoˈta/ /əz.bɾoˈta/ /əz.bɾuˈta/ alg ant bal cent eiv esbrot esbrota esbrotada esbrotades esbrotaia esbrotaien esbrotaies esbrotam esbrotant esbrotar esbrotara esbrotaran esbrotarem esbrotaren esbrotares esbrotareu esbrotaria esbrotarien esbrotaries esbrotariva esbrotariven esbrotarives esbrotarà esbrotaràs esbrotaré esbrotaríem esbrotaríeu esbrotarívem esbrotaríveu esbrotassen esbrotasses esbrotassin esbrotassis esbrotat esbrotats esbrotau esbrotava esbrotaven esbrotaves esbrotavi esbrotavo esbrote esbroteguem esbroteguessa esbroteguessen esbroteguesses esbrotegueu esbrotegués esbroteguéssom esbroteguéssou esbrotem esbroten esbrotes esbrotessa esbrotessen esbrotesses esbrotessi esbrotessin esbrotessis esbroteu esbroti esbrotin esbrotis esbroto esbrotos esbrots esbrotà esbrotàiem esbrotàieu esbrotàrem esbrotàreu esbrotàs esbrotàssem esbrotàsseu esbrotàssim esbrotàssiu esbrotàvem esbrotàvets esbrotàveu esbrotàvom esbrotés esbrotéssem esbrotésseu esbrotéssim esbrotéssiu esbrotí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
potare

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
esca
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escabrosament /es.kaˌbɾo.zaˈment/ /es.kaˌβɾo.zaˈmen/ /əs.kəˌbɾo.zəˈmen/ /əs.kəˌbɾo.zəˈment/ /əs.kəˌβɾo.zəˈmen/ adv
scabrosamente

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
scacco

escac i mat n masc
scacco matto

escacs /esˈkaks/ n masc
scacchi
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafoïdal /es.ka.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fu.iˈðaɫ/ adj
scafoide

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
squadra
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
scala
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escala cromàtica n fem
scala cromatica

escalabornar /es.ka.ɫa.βorˈna/ /es.ka.ɫa.βoɾˈnaɾ/ /əs.kə.ɫə.βurˈna/ alg ant bal cent eiv escalaborn escalaborna escalabornada escalabornades escalabornaia escalabornaien escalabornaies escalabornam escalabornant escalabornar escalabornara escalabornaran escalabornarem escalabornaren escalabornares escalabornareu escalabornaria escalabornarien escalabornaries escalabornariva escalabornariven escalabornarives escalabornarà escalabornaràs escalabornaré escalabornaríem escalabornaríeu escalabornarívem escalabornaríveu escalabornassen escalabornasses escalabornassin escalabornassis escalabornat escalabornats escalabornau escalabornava escalabornaven escalabornaves escalabornavi escalabornavo escalaborne escalaborneguem escalaborneguessa escalaborneguessen escalaborneguesses escalabornegueu escalabornegués escalaborneguéssom escalaborneguéssou escalabornem escalabornen escalabornes escalabornessa escalabornessen escalabornesses escalabornessi escalabornessin escalabornessis escalaborneu escalaborni escalabornin escalabornis escalaborno escalabornos escalaborns escalabornà escalabornàiem escalabornàieu escalabornàrem escalabornàreu escalabornàs escalabornàssem escalabornàsseu escalabornàssim escalabornàssiu escalabornàvem escalabornàvets escalabornàveu escalabornàvom escalabornés escalabornéssem escalabornésseu escalabornéssim escalabornéssiu escalaborní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sbozzare

escalada /as.kaˈɫa.ðɛ/ /es.kaˈɫa.ða/ /əs.kəˈɫa.ðə/ n fem
scalata
Esport que consisteix en ascendir per un indret vertical utilitzant els quatre membres per a progressar.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scalare

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
calore

escalivada /es.ka.ɫiˈva.ða/ /es.ka.ɫiˈβa.ða/ /əs.kə.ɫiˈva.ðə/ /əs.kə.ɫiˈβa.ðə/ n fem
lortaggi arrostiti
Verdures fetes al caliu, normalment pebrots, albergínies, cebes, tomàquets i patates.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
cipollina scalogno
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamarlà /es.ka.maɾˈɫa/ /əs.kə.mərˈɫa/ n masc
langostino

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
plotone
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
estendere
Estendre una matèria per una superfície.

escandalitzar /es.kan.da.ɫiˈd͡za/ /es.kan.da.ɫiˈza/ /es.kan.da.ɫiˈzaɾ/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escandalitz escandalitza escandalitzada escandalitzades escandalitzam escandalitzant escandalitzar escandalitzara escandalitzaran escandalitzarem escandalitzaren escandalitzares escandalitzareu escandalitzaria escandalitzarien escandalitzaries escandalitzarà escandalitzaràs escandalitzaré escandalitzaríem escandalitzaríeu escandalitzassen escandalitzasses escandalitzassin escandalitzassis escandalitzat escandalitzats escandalitzau escandalitzava escandalitzaven escandalitzaves escandalitze escandalitzem escandalitzen escandalitzes escandalitzessen escandalitzesses escandalitzessin escandalitzessis escandalitzeu escandalitzi escandalitzin escandalitzis escandalitzo escandalitzà escandalitzàrem escandalitzàreu escandalitzàs escandalitzàssem escandalitzàsseu escandalitzàssim escandalitzàssiu escandalitzàvem escandalitzàveu escandalitzés escandalitzéssem escandalitzésseu escandalitzéssim escandalitzéssiu escandalitzí occ sept val v
scandalizzare

escandall /as.kanˈdaʎ/ /es.kanˈdaʎ/ /əs.kənˈdaj/ /əs.kənˈdaʎ/ n masc
scandaglio
Instrument que consta d'un cilindre de plom posat a l’extrem d’un cordill, que serveix per a determinar la pregonesa del mar, d’un riu, etc., en un punt determinat.
Determinació del valor, de la qualitat, etc., d'una mercaderia agafant-ne mostres i generalitzant-ne els resultats.

escandalosament /es.kan.daˌɫo.zaˈmen/ /es.kan.daˌɫo.zaˈment/ /əs.kən.dəˌɫo.zəˈmen/ /əs.kən.dəˌɫo.zəˈment/ adv
scandalosamente

escandi /əsˈkan.di/ n masc
scandio

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ bal escandeix escandeixen escandeixes escandeixi escandeixin escandeixis escandeixo escandesc escandesqui escandesquin escandesquis escandia escandida escandides escandien escandies escandiguem escandigueu escandim escandint escandir escandira escandiran escandirem escandiren escandires escandireu escandiria escandirien escandiries escandirà escandiràs escandiré escandiríem escandiríeu escandisc escandisca escandisquen escandisques escandissen escandisses escandissin escandissis escandit escandits escandiu escandix escandixen escandixes escandixo escandí escandíem escandíeu escandírem escandíreu escandís escandíssem escandísseu escandíssim escandíssiu n-occ occ sept val v
scandire

escantellar /as.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎaɾ/ /əs.kən.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escantell escantella escantellada escantellades escantellam escantellant escantellar escantellaran escantellarem escantellaren escantellares escantellareu escantellaria escantellarien escantellaries escantellarà escantellaràs escantellaré escantellaríem escantellaríeu escantellassen escantellasses escantellassin escantellassis escantellat escantellats escantellau escantellava escantellaven escantellaves escantelle escantellem escantellen escantelles escantellessen escantellesses escantellessin escantellessis escantelleu escantelli escantellin escantellis escantello escantellà escantellàrem escantellàreu escantellàs escantellàssem escantellàsseu escantellàssim escantellàssiu escantellàvem escantellàveu escantellés escantelléssem escantellésseu escantelléssim escantelléssiu escantellí occ sept v
scheggiare

escanyar /as.kaˈɲa/ /es.kaˈɲa/ /es.kaˈɲaɾ/ /əs.kəˈɲa/ alg ant bal cent eiv escany escanya escanyada escanyades escanyaia escanyaien escanyaies escanyam escanyant escanyar escanyara escanyaran escanyarem escanyaren escanyares escanyareu escanyaria escanyarien escanyaries escanyariva escanyariven escanyarives escanyarà escanyaràs escanyaré escanyaríem escanyaríeu escanyarívem escanyaríveu escanyassen escanyasses escanyassin escanyassis escanyat escanyats escanyau escanyava escanyaven escanyaves escanyavi escanyavo escanye escanyeguem escanyeguessa escanyeguessen escanyeguesses escanyegueu escanyegués escanyeguéssom escanyeguéssou escanyem escanyen escanyes escanyessa escanyessen escanyesses escanyessi escanyessin escanyessis escanyeu escanyi escanyin escanyis escanyo escanyos escanys escanyà escanyàiem escanyàieu escanyàrem escanyàreu escanyàs escanyàssem escanyàsseu escanyàssim escanyàssiu escanyàvem escanyàvets escanyàveu escanyàvom escanyés escanyéssem escanyésseu escanyéssim escanyéssiu escanyí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
strangolare

escanyolit /as.ka.ɲoˈɫit/ /es.ka.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲuˈɫit/ adj masc
emaciato

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scappare

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ n fem
escara

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
scarabeo coleottero

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
scarabeo

escarafall /as.ka.ɾaˈfaʎ/ /es.ka.ɾaˈfaʎ/ /əs.kə.ɾəˈfaʎ/ n masc
spavento

escaramussar /es.ka.ɾa.muˈsa/ /es.ka.ɾa.muˈsaɾ/ /əs.kə.ɾə.muˈsa/ alg ant bal cent eiv escaramussa escaramussada escaramussades escaramussaia escaramussaien escaramussaies escaramussam escaramussant escaramussar escaramussara escaramussaran escaramussarem escaramussaren escaramussares escaramussareu escaramussaria escaramussarien escaramussaries escaramussariva escaramussariven escaramussarives escaramussarà escaramussaràs escaramussaré escaramussaríem escaramussaríeu escaramussarívem escaramussaríveu escaramussassen escaramussasses escaramussassin escaramussassis escaramussat escaramussats escaramussau escaramussava escaramussaven escaramussaves escaramussavi escaramussavo escaramusse escaramusseguem escaramusseguessa escaramusseguessen escaramusseguesses escaramussegueu escaramussegués escaramusseguéssom escaramusseguéssou escaramussem escaramussen escaramusses escaramussessa escaramussessen escaramussesses escaramussessi escaramussessin escaramussessis escaramusseu escaramussi escaramussin escaramussis escaramusso escaramussos escaramussà escaramussàiem escaramussàieu escaramussàrem escaramussàreu escaramussàs escaramussàssem escaramussàsseu escaramussàssim escaramussàssiu escaramussàvem escaramussàvets escaramussàveu escaramussàvom escaramussés escaramusséssem escaramussésseu escaramusséssim escaramusséssiu escaramussí escaramús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scaramucciare

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
scherno

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ bal escarneix escarneixen escarneixes escarneixi escarneixin escarneixis escarneixo escarnesc escarnesqui escarnesquin escarnesquis escarnia escarnida escarnides escarnien escarnies escarniguem escarnigueu escarnim escarnint escarnir escarnira escarniran escarnirem escarniren escarnires escarnireu escarniria escarnirien escarniries escarnirà escarniràs escarniré escarniríem escarniríeu escarnisc escarnisca escarnisquen escarnisques escarnissen escarnisses escarnissin escarnissis escarnit escarnits escarniu escarnix escarnixen escarnixes escarnixo escarní escarníem escarníeu escarnírem escarníreu escarnís escarníssem escarnísseu escarníssim escarníssiu n-occ occ sept val v
schernire

escarpa /esˈkaɾ.pa/ /əsˈkar.pə/ n fem
scarpa

escarransit /as.ka.ranˈsit/ /es.ka.ranˈsit/ /əs.kə.rənˈsit/ adj masc
rachitico

escarrassadament /es.ka.raˌsa.ðaˈmen/ /es.ka.raˌsa.ðaˈment/ /əs.kə.rəˌsa.ðəˈmen/ /əs.kə.rəˌsa.ðəˈment/ adv
affannosamente

escartejar /as.kar.teˈd͡ʒa/ /es.kar.teˈʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /əs.kər.təˈʒa/ /əs.kəɾ.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escartege escartegem escartegen escarteges escartegessen escartegesses escartegessin escartegessis escartegeu escartegi escartegin escartegis escartegés escartegéssem escartegésseu escartegéssim escartegéssiu escartegí escarteig escarteja escartejada escartejades escartejam escartejant escartejar escartejara escartejaran escartejarem escartejaren escartejares escartejareu escartejaria escartejarien escartejaries escartejarà escartejaràs escartejaré escartejaríem escartejaríeu escartejassen escartejasses escartejassin escartejassis escartejat escartejats escartejau escartejava escartejaven escartejaves escartejo escartejà escartejàrem escartejàreu escartejàs escartejàssem escartejàsseu escartejàssim escartejàssiu escartejàvem escartejàveu occ sept val v
mescolare

escassament /esˌka.saˈmen/ /esˌka.saˈment/ /əsˌka.səˈmen/ /əsˌka.səˈment/ adv
scarsamente

escassetat /es.ka.seˈtat/ n fem
scarsità

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
scaglia

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
scena

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
scenario

escenogràficament /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ə.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /əs.sə.noˌɣɾa.fi.kəˈment/ /əs.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
scenograficamente

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escintil escintil·la escintil·lada escintil·lades escintil·lam escintil·lant escintil·lar escintil·lara escintil·laran escintil·larem escintil·laren escintil·lares escintil·lareu escintil·laria escintil·larien escintil·laries escintil·larà escintil·laràs escintil·laré escintil·laríem escintil·laríeu escintil·lassen escintil·lasses escintil·lassin escintil·lassis escintil·lat escintil·lats escintil·lau escintil·lava escintil·laven escintil·laves escintil·le escintil·lem escintil·len escintil·les escintil·lessen escintil·lesses escintil·lessin escintil·lessis escintil·leu escintil·li escintil·lin escintil·lis escintil·lo escintil·là escintil·làrem escintil·làreu escintil·làs escintil·làssem escintil·làsseu escintil·làssim escintil·làssiu escintil·làvem escintil·làveu escintil·lés escintil·léssem escintil·lésseu escintil·léssim escintil·léssiu escintil·lí occ sept val v
scintillare

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
scoppiare
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.
schiattare
Manifestar-se de forma sobtada.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
schiavo
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.
Persona subjecta als seus desitjos, vicis i passions desordenades.

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
fessura

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
zoccolo
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
scozzese

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
scuola
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
chierichetto

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escol escola escolada escolades escolam escolant escolar escolara escolaran escolarem escolaren escolares escolareu escolaria escolarien escolaries escolarà escolaràs escolaré escolaríem escolaríeu escolassen escolasses escolassin escolassis escolat escolats escolau escolava escolaven escolaves escole escolem escolen escoles escolessen escolesses escolessin escolessis escoleu escoli escolin escolis escolo escolà escolàrem escolàreu escolàs escolàssem escolàsseu escolàssim escolàssiu escolàvem escolàveu escolés escoléssem escolésseu escoléssim escoléssiu escolí occ sept val v
scolare

escolarització /es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
scolarizzazione

escoli /esˈkɔ.ɫi/ /əsˈkɔ.ɫi/ n masc
scolia

escoliasta /es.ko.ɫiˈas.ta/ /əs.ko.ɫiˈas.tə/ /əs.ku.ɫiˈas.tə/ n neut
chiosatore

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
ascoltare

escolàstic /es.koˈɫas.tik/ /əs.kuˈɫas.tik/ adj masc
scolastico

escolàstica /es.koˈɫas.ti.ka/ /əs.koˈɫas.ti.kə/ /əs.kuˈɫas.ti.kə/ n fem
scolastica
Moviment de la filosofia medieval d'influència de Sant Tomàs, que pretenia justificar la fe amb el raonament.

escolàsticament /es.koˌɫas.ti.kaˈmen/ /es.koˌɫas.ti.kaˈment/ /əs.koˌɫas.ti.kəˈment/ /əs.kuˌɫas.ti.kəˈmen/ adv
scolasticamente

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
scopa granata
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
spazzare scopare
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
rifiuti
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
spazzino

escopinada /as.ko.piˈna.ðɛ/ /es.ko.piˈna.ða/ /əs.ko.piˈna.ðə/ /əs.ku.piˈna.ðə/ n fem
sputo

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
sputare
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
scorpione

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
scorpione

escorreplats /esˌko.reˈpɫats/ /əsˌko.rəˈpɫats/ n masc
scolapiatti

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
corteccia scorza
Part exterior del tronc dels arbres.

escotar /as.koˈta/ /es.koˈta/ /es.koˈtaɾ/ /əs.koˈta/ /əs.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escot escota escotada escotades escotam escotant escotar escotara escotaran escotarem escotaren escotares escotareu escotaria escotarien escotaries escotarà escotaràs escotaré escotaríem escotaríeu escotassen escotasses escotassin escotassis escotat escotats escotau escotava escotaven escotaves escote escotem escoten escotes escotessen escotesses escotessin escotessis escoteu escoti escotin escotis escoto escotà escotàrem escotàreu escotàs escotàssem escotàsseu escotàssim escotàssiu escotàvem escotàveu escotés escotéssem escotésseu escotéssim escotéssiu escotí occ sept val v
pagare
Pagar l'escot o la part que toca a cadascú en alguna despesa comuna.
scollare
Tallar de tal manera el vestit que es mostra la gargamella i part del pit; fer escotadura.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ n masc
scriba

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
scrittore

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
scrivania
Habitació en què treballa un escriptor.
desktop
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
scrittura
acte d'escriure

escriptural /es.kɾip.tuˈɾaɫ/ /əs.kɾip.tuˈɾaɫ/ adj
scritturale
Relatiu o pertanyent a les escriptures.

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
scrivere

escrostonar /as.kɾos.toˈna/ /es.kɾos.toˈna/ /es.kɾos.toˈnaɾ/ /əs.kɾos.toˈna/ /əs.kɾus.tuˈna/ escrostona escrostonada escrostonades escrostonant escrostonar escrostonaran escrostonarem escrostonaren escrostonares escrostonareu escrostonaria escrostonarien escrostonaries escrostonarà escrostonaràs escrostonaré escrostonaríem escrostonaríeu escrostonat escrostonats escrostonava escrostonaven escrostonaves escrostone escrostonem escrostonen escrostones escrostonessen escrostonesses escrostonessin escrostonessis escrostoneu escrostoni escrostonin escrostonis escrostono escrostonà escrostonàrem escrostonàreu escrostonàvem escrostonàveu escrostonés escrostonéssem escrostonésseu escrostonéssim escrostonéssiu escrostoní occ sept v
scrostare

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
scroto

escrupolosament /es.kɾu.poˌɫo.zaˈmen/ /es.kɾu.poˌɫo.zaˈment/ /əs.kɾu.poˌɫo.zəˈment/ /əs.kɾu.puˌɫo.zəˈmen/ adv
scrupolosamente

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escrut escruta escrutada escrutades escrutam escrutant escrutar escrutara escrutaran escrutarem escrutaren escrutares escrutareu escrutaria escrutarien escrutaries escrutarà escrutaràs escrutaré escrutaríem escrutaríeu escrutassen escrutasses escrutassin escrutassis escrutat escrutats escrutau escrutava escrutaven escrutaves escrute escrutem escruten escrutes escrutessen escrutesses escrutessin escrutessis escruteu escruti escrutin escrutis escruto escrutà escrutàrem escrutàreu escrutàs escrutàssem escrutàsseu escrutàssim escrutàssiu escrutàvem escrutàveu escrutés escrutéssem escrutésseu escrutéssim escrutéssiu escrutí occ sept val v
esaminare

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ n masc
scrutinio

escrúpol /asˈkɾu.poɫ/ /esˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.puɫ/ n masc
scrupolo

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
scodella
Recipient ceràmic en forma de semiesfera usat especialment per a menjar-hi aliments amb brou.

escudellar /as.ku.eˈʎaɾ/ /as.ku.ðeˈʎa/ /es.ku.ðeˈʎa/ /es.ku.ðeˈʎaɾ/ /əs.ku.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escudell escudella escudellada escudellades escudellam escudellant escudellar escudellara escudellaran escudellarem escudellaren escudellares escudellareu escudellaria escudellarien escudellaries escudellarà escudellaràs escudellaré escudellaríem escudellaríeu escudellassen escudellasses escudellassin escudellassis escudellat escudellats escudellau escudellava escudellaven escudellaves escudelle escudellem escudellen escudelles escudellessen escudellesses escudellessin escudellessis escudelleu escudelli escudellin escudellis escudello escudellà escudellàrem escudellàreu escudellàs escudellàssem escudellàsseu escudellàssim escudellàssiu escudellàvem escudellàveu escudellés escudelléssem escudellésseu escudelléssim escudelléssiu escudellí occ sept val v
scodellare

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
scoglio

escullera /es.kuˈʎe.ɾa/ /əs.kuˈje.ɾə/ /əs.kuˈʎe.ɾə/ n fem
gettata

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ alg ant bal centr eiv esculpeix esculpeixa esculpeixen esculpeixes esculpeixi esculpeixin esculpeixis esculpeixo esculpeixs esculpesc esculpesca esculpesquen esculpesques esculpesqui esculpesquin esculpesquis esculpia esculpida esculpides esculpien esculpies esculpiguem esculpiguera esculpigueren esculpigueres esculpiguessen esculpiguesses esculpiguessin esculpiguessis esculpigueu esculpigueva esculpigueven esculpigueves esculpigué esculpiguérem esculpiguéreu esculpigués esculpiguéssem esculpiguésseu esculpiguéssim esculpiguéssiu esculpiguévem esculpiguéveu esculpim esculpint esculpir esculpira esculpiran esculpirem esculpiren esculpires esculpireu esculpiria esculpirien esculpiries esculpiriva esculpiriven esculpirives esculpirà esculpiràs esculpiré esculpiríem esculpiríeu esculpirívem esculpiríveu esculpisc esculpisca esculpisco esculpiscos esculpisquem esculpisquen esculpisques esculpisqueu esculpissa esculpissen esculpisses esculpissi esculpissin esculpissis esculpist esculpit esculpits esculpiu esculpiva esculpiven esculpives esculpix esculpixa esculpixen esculpixes esculpixi esculpixin esculpixis esculpixo esculpixos esculpí esculpíem esculpíets esculpíeu esculpírem esculpíreu esculpís esculpíscon esculpíssem esculpísseu esculpíssim esculpíssiu esculpíssom esculpíssou esculpívem esculpíveu esculpíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scolpire

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
scultore

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
scultura

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
schiuma

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
schiumarola

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
stuzzicadenti

escurar /as.kuˈɾa/ /es.kuˈɾa/ /es.kuˈɾaɾ/ /əs.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escur escura escurada escurades escuram escurant escurar escurara escuraran escurarem escuraren escurares escurareu escuraria escurarien escuraries escurarà escuraràs escuraré escuraríem escuraríeu escurassen escurasses escurassin escurassis escurat escurats escurau escurava escuraven escuraves escure escurem escuren escures escuressen escuresses escuressin escuressis escureu escuri escurin escuris escuro escurà escuràrem escuràreu escuràs escuràssem escuràsseu escuràssim escuràssiu escuràvem escuràveu escurés escuréssem escurésseu escuréssim escuréssiu escurí occ sept val v
strofinare

escurçana /es.kuɾˈsa.na/ /əs.kurˈsa.nə/ n fem
pastinaca
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis pastinaca)

escurçana rodona n fem
trigone africano

escurçar /as.kurˈsa/ /es.kurˈsa/ /es.kuɾˈsa/ /es.kuɾˈsaɾ/ /əs.kurˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escurce escurcem escurcen escurces escurcessen escurcesses escurcessin escurcessis escurceu escurci escurcin escurcis escurcés escurcéssem escurcésseu escurcéssim escurcéssiu escurcí escurç escurça escurçada escurçades escurçam escurçant escurçar escurçara escurçaran escurçarem escurçaren escurçares escurçareu escurçaria escurçarien escurçaries escurçarà escurçaràs escurçaré escurçaríem escurçaríeu escurçassen escurçasses escurçassin escurçassis escurçat escurçats escurçau escurçava escurçaven escurçaves escurço escurçà escurçàrem escurçàreu escurçàs escurçàssem escurçàsseu escurçàssim escurçàssiu escurçàvem escurçàveu occ sept val v
accorciare

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
vipera
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
scudo
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
scalmo

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
scandalo

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
scettico
Relatiu a la doctrina filosòfica de l’escepticisme que assegura que no hi ha res que sigui cert.

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ n masc
scettico
Seguidor de la doctrina filosòfica de l’escepticisme.

escèpticament /eˌsɛp.ti.kaˈmen/ /eˌsɛp.ti.kaˈment/ /əsˌsɛp.ti.kəˈmen/ /əsˌsɛp.ti.kəˈment/ /əˌsɛp.ti.kəˈmen/ adv
scetticamente

escòcia /esˈkɔ.si.a/ /əsˈkɔ.si.ə/ n fem
scozia

escórpora /esˈkoɾ.po.ɾa/ /əsˈkor.pu.ɾə/ /əsˈkoɾ.po.ɾə/ n fem
scorfano nero
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena porcus)

esdentegar /az.ðen.teˈɣa/ /ez.ðen.teˈɣa/ /ez.ðen.teˈɣaɾ/ /əz.dən.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esdenteg esdentega esdentegada esdentegades esdentegam esdentegant esdentegar esdentegara esdentegaran esdentegarem esdentegaren esdentegares esdentegareu esdentegaria esdentegarien esdentegaries esdentegarà esdentegaràs esdentegaré esdentegaríem esdentegaríeu esdentegassen esdentegasses esdentegassin esdentegassis esdentegat esdentegats esdentegau esdentegava esdentegaven esdentegaves esdentego esdentegue esdenteguem esdenteguen esdentegues esdenteguessen esdenteguesses esdenteguessin esdenteguessis esdentegueu esdentegui esdenteguin esdenteguis esdentegués esdenteguéssem esdenteguésseu esdenteguéssim esdenteguéssiu esdenteguí esdentegà esdentegàrem esdentegàreu esdentegàs esdentegàssem esdentegàsseu esdentegàssim esdentegàssiu esdentegàvem esdentegàveu occ sept val v
sdentare

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
evento

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ alg bal esdevenc esdevendran esdevendrem esdevendreu esdevendria esdevendrien esdevendries esdevendrà esdevendràs esdevendré esdevendríem esdevendríeu esdevenen esdevenguda esdevengudes esdevenguem esdevengueren esdevengueres esdevenguessin esdevenguessis esdevengueu esdevengui esdevenguin esdevenguis esdevengut esdevenguts esdevengué esdevenguérem esdevenguéreu esdevengués esdevenguéssim esdevenguéssiu esdevenguí esdevenia esdevenien esdevenies esdevenim esdevenint esdevenir esdeveniu esdevens esdeveníem esdeveníeu esdevinc esdevindran esdevindrem esdevindreu esdevindria esdevindrien esdevindries esdevindrà esdevindràs esdevindré esdevindríem esdevindríeu esdevinga esdevinguda esdevingudes esdevinguem esdevinguen esdevinguera esdevingueren esdevingueres esdevingues esdevinguessen esdevinguesses esdevinguessin esdevinguessis esdevingueu esdevingui esdevinguin esdevinguis esdevingut esdevinguts esdevingué esdevinguérem esdevinguéreu esdevingués esdevinguéssem esdevinguésseu esdevinguéssim esdevinguéssiu esdevinguí esdevé esdevén occ val v
diventare

esfenoïdal /es.fe.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.nu.iˈðaɫ/ adj
sfenoidale

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
sfera

esferoïdal /es.fe.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
sferoidale

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinge

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esfondr esfondra esfondrada esfondrades esfondram esfondrant esfondrar esfondrara esfondraran esfondrarem esfondraren esfondrares esfondrareu esfondraria esfondrarien esfondraries esfondrarà esfondraràs esfondraré esfondraríem esfondraríeu esfondrassen esfondrasses esfondrassin esfondrassis esfondrat esfondrats esfondrau esfondrava esfondraven esfondraves esfondre esfondrem esfondren esfondres esfondressen esfondresses esfondressin esfondressis esfondreu esfondri esfondrin esfondris esfondro esfondrà esfondràrem esfondràreu esfondràs esfondràssem esfondràsseu esfondràssim esfondràssiu esfondràvem esfondràveu esfondrés esfondréssem esfondrésseu esfondréssim esfondréssiu esfondrí occ sept val v
sfondare

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
sforzo

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ alg ant bal cent eiv esforce esforceguem esforceguessa esforceguessen esforceguesses esforcegueu esforcegués esforceguéssom esforceguéssou esforcem esforcen esforces esforcessa esforcessen esforcesses esforcessi esforcessin esforcessis esforceu esforci esforcin esforcis esforcés esforcéssem esforcésseu esforcéssim esforcéssiu esforcí esforç esforça esforçada esforçades esforçaia esforçaien esforçaies esforçam esforçant esforçar esforçara esforçaran esforçarem esforçaren esforçares esforçareu esforçaria esforçarien esforçaries esforçariva esforçariven esforçarives esforçarà esforçaràs esforçaré esforçaríem esforçaríeu esforçarívem esforçaríveu esforçassen esforçasses esforçassin esforçassis esforçat esforçats esforçau esforçava esforçaven esforçaves esforçavi esforçavo esforço esforços esforçà esforçàiem esforçàieu esforçàrem esforçàreu esforçàs esforçàssem esforçàsseu esforçàssim esforçàssiu esforçàvem esforçàvets esforçàveu esforçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sforzarsi tentare
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esfullament /es.fu.ʎaˈmen/ /es.fu.ʎaˈment/ /əs.fu.jəˈmen/ /əs.fu.ʎəˈmen/ /əs.fu.ʎəˈment/ n masc
sfogliatura

esfèricament /esˌfɛ.ɾi.kaˈmen/ /esˌfɛ.ɾi.kaˈment/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈmen/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈment/ adv
sfericamente

esgardissar /ez.ɣar.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsaɾ/ /əz.ɡər.diˈsa/ esgardissa esgardissada esgardissades esgardissant esgardissar esgardissaran esgardissarem esgardissaren esgardissares esgardissareu esgardissaria esgardissarien esgardissaries esgardissarà esgardissaràs esgardissaré esgardissaríem esgardissaríeu esgardissat esgardissats esgardissava esgardissaven esgardissaves esgardissem esgardissen esgardisses esgardissessen esgardissesses esgardissessin esgardissessis esgardisseu esgardissi esgardissin esgardissis esgardisso esgardissà esgardissàrem esgardissàreu esgardissàvem esgardissàveu esgardissés esgardisséssem esgardissésseu esgardisséssim esgardisséssiu esgardissí sept v
ravviare
Desembullar; parlant dels cabells, seda, fils i altres coses semblants, arreglar els caps que s'han fet en un manyoc.
tirarsi
(pronominal) escabellar-se

esgargamellar-se /az.ɡaɾ.ɣa.meˈʎar.se/ /ez.ɣaɾ.ɣa.meˈʎaɾ.se/ /əz.ɡər.ɡə.məˈʎar.sə/ /əz.ɣər.ɣə.mə.ʎərˈsə/ /əz.ɣəɾ.ɣə.məˈʎaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgargamell esgargamella esgargamellada esgargamellades esgargamellam esgargamellant esgargamellar esgargamellaran esgargamellarem esgargamellaren esgargamellares esgargamellareu esgargamellaria esgargamellarien esgargamellaries esgargamellarà esgargamellaràs esgargamellaré esgargamellaríem esgargamellaríeu esgargamellassen esgargamellasses esgargamellassin esgargamellassis esgargamellat esgargamellats esgargamellau esgargamellava esgargamellaven esgargamellaves esgargamelle esgargamellem esgargamellen esgargamelles esgargamellessen esgargamellesses esgargamellessin esgargamellessis esgargamelleu esgargamelli esgargamellin esgargamellis esgargamello esgargamellà esgargamellàrem esgargamellàreu esgargamellàs esgargamellàssem esgargamellàsseu esgargamellàssim esgargamellàssiu esgargamellàvem esgargamellàveu esgargamellés esgargamelléssem esgargamellésseu esgargamelléssim esgargamelléssiu esgargamellí occ sept v
sfiatarsi

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
graffio

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
grattare

esgarrifar /az.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfaɾ/ /əz.ɡə.riˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgarrifa esgarrifada esgarrifades esgarrifant esgarrifar esgarrifara esgarrifaran esgarrifarem esgarrifaren esgarrifares esgarrifareu esgarrifaria esgarrifarien esgarrifaries esgarrifarà esgarrifaràs esgarrifaré esgarrifaríem esgarrifaríeu esgarrifassen esgarrifasses esgarrifat esgarrifats esgarrifava esgarrifaven esgarrifaves esgarrife esgarrifem esgarrifen esgarrifes esgarrifessen esgarrifesses esgarrifessin esgarrifessis esgarrifeu esgarrifi esgarrifin esgarrifis esgarrifo esgarrifà esgarrifàrem esgarrifàreu esgarrifàssem esgarrifàsseu esgarrifàvem esgarrifàveu esgarrifés esgarriféssem esgarrifésseu esgarriféssim esgarriféssiu esgarrifí occ sept val val (1) v
tremere
Patir tremolor per raons emotives.

esglai /azˈɣɫaj/ /ezˈɣɫaj/ /əzˈɡɫaj/ n masc
spavento

esglaiar /az.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈjaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esglai esglaia esglaiada esglaiades esglaiam esglaiant esglaiar esglaiara esglaiaran esglaiarem esglaiaren esglaiares esglaiareu esglaiaria esglaiarien esglaiaries esglaiarà esglaiaràs esglaiaré esglaiaríem esglaiaríeu esglaiassen esglaiasses esglaiassin esglaiassis esglaiat esglaiats esglaiau esglaiava esglaiaven esglaiaves esglaie esglaiem esglaien esglaies esglaiessen esglaiesses esglaiessin esglaiessis esglaieu esglaio esglaià esglaiàrem esglaiàreu esglaiàs esglaiàssem esglaiàsseu esglaiàssim esglaiàssiu esglaiàvem esglaiàveu esglaiés esglaiéssem esglaiésseu esglaiéssim esglaiéssiu esglaí esglaï esglaïn esglaïs occ sept val v
scioccare

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
scalino

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
chiesa Chiesa
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
disseccare
Buidar un líquid d’un recipient.
dissipare
Exhaurir, consumir completament.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
scherma

esgrogueït /ez.ɣɾo.ɣeˈit/ /əz.ɡɾu.ɣəˈit/ /əz.ɣɾo.ɣəˈit/ /əz.ɣɾu.ɣəˈit/ adj masc
ingiallito

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ alg ant bal cent eiv esguard esguarda esguardada esguardades esguardaia esguardaien esguardaies esguardam esguardant esguardar esguardara esguardaran esguardarem esguardaren esguardares esguardareu esguardaria esguardarien esguardaries esguardariva esguardariven esguardarives esguardarà esguardaràs esguardaré esguardaríem esguardaríeu esguardarívem esguardaríveu esguardassen esguardasses esguardassin esguardassis esguardat esguardats esguardau esguardava esguardaven esguardaves esguardavi esguardavo esguarde esguardeguem esguardeguessa esguardeguessen esguardeguesses esguardegueu esguardegués esguardeguéssom esguardeguéssou esguardem esguarden esguardes esguardessa esguardessen esguardesses esguardessi esguardessin esguardessis esguardeu esguardi esguardin esguardis esguardo esguardos esguards esguardà esguardàiem esguardàieu esguardàrem esguardàreu esguardàs esguardàssem esguardàsseu esguardàssim esguardàssiu esguardàvem esguardàvets esguardàveu esguardàvom esguardés esguardéssem esguardésseu esguardéssim esguardéssiu esguardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sguardare

esguerrar /az.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈraɾ/ /əz.ɡəˈra/ alg ant bal cent eiv esguerr esguerra esguerrada esguerrades esguerraia esguerraien esguerraies esguerram esguerrant esguerrar esguerrara esguerraran esguerrarem esguerraren esguerrares esguerrareu esguerraria esguerrarien esguerraries esguerrariva esguerrariven esguerrarives esguerrarà esguerraràs esguerraré esguerraríem esguerraríeu esguerrarívem esguerraríveu esguerrassen esguerrasses esguerrassin esguerrassis esguerrat esguerrats esguerrau esguerrava esguerraven esguerraves esguerravi esguerravo esguerre esguerreguem esguerreguessa esguerreguessen esguerreguesses esguerregueu esguerregués esguerreguéssom esguerreguéssou esguerrem esguerren esguerres esguerressa esguerressen esguerresses esguerressi esguerressin esguerressis esguerreu esguerri esguerrin esguerris esguerro esguerros esguerrs esguerrà esguerràiem esguerràieu esguerràrem esguerràreu esguerràs esguerràssem esguerràsseu esguerràssim esguerràssiu esguerràvem esguerràvets esguerràveu esguerràvom esguerrés esguerréssem esguerrésseu esguerréssim esguerréssiu esguerrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deturpare
Fer malbé.

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
handicappato

esllavissar-se /az.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.viˈsaɾ.se/ /ez.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.βiˈsaɾ.se/ /əz.ʎə.vi.sərˈsə/ /əz.ʎə.viˈsaɾ.sə/ /əz.ʎə.βiˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ens esllavissam ens esllavissarem ens esllavissaríem ens esllavissem ens esllavissàrem ens esllavissàssem ens esllavissàssim ens esllavissàvem ens esllavisséssem ens esllavisséssim esllavissa esllavissa't esllavissant esllavissar esllavissara esllavissaran esllavissaren esllavissaria esllavissarien esllavissarà esllavissassen esllavissassin esllavissat esllavissau-vos esllavissava esllavissaven esllavisse esllavisse's esllavissem-nos esllavissen esllavissen-se esllavissessen esllavissessin esllavisseu-vos esllavissi esllavissi's esllavissin esllavissin-se esllavissà esllavissàs esllavissés m'esllavissara m'esllavissaria m'esllavissaré m'esllavissava m'esllavisse m'esllavissi m'esllavisso m'esllavissàs m'esllavissés m'esllavissí m'esllavís occ sept t'esllavissares t'esllavissaries t'esllavissaràs t'esllavissasses t'esllavissassis t'esllavissaves t'esllavisses t'esllavissesses t'esllavissessis t'esllavissis us esllavissareu us esllavissaríeu us esllavissau us esllavisseu us esllavissàreu us esllavissàsseu us esllavissàssiu us esllavissàveu us esllavissésseu us esllavisséssiu val v
franare

esllomadura /az.ʎo.maˈðu.ɾɛ/ /ez.ʎo.maˈðu.ɾa/ /əz.ʎo.məˈðu.ɾə/ /əz.ʎu.məˈðu.ɾə/ n fem
dilombato
Acció i efecte d'esllomar o esllomar-se.

esllomar /az.ʎoˈma/ /az.ʎoˈmaɾ/ /ez.ʎoˈma/ /ez.ʎoˈmaɾ/ /əz.ʎoˈma/ /əz.ʎuˈma/ alg ant bal cent eiv esllom eslloma esllomada esllomades esllomaia esllomaien esllomaies esllomam esllomant esllomar esllomara esllomaran esllomarem esllomaren esllomares esllomareu esllomaria esllomarien esllomaries esllomariva esllomariven esllomarives esllomarà esllomaràs esllomaré esllomaríem esllomaríeu esllomarívem esllomaríveu esllomassen esllomasses esllomassin esllomassis esllomat esllomats esllomau esllomava esllomaven esllomaves esllomavi esllomavo esllome esllomeguem esllomeguessa esllomeguessen esllomeguesses esllomegueu esllomegués esllomeguéssom esllomeguéssou esllomem esllomen esllomes esllomessa esllomessen esllomesses esllomessi esllomessin esllomessis esllomeu esllomi esllomin esllomis esllomo esllomos eslloms esllomà esllomàiem esllomàieu esllomàrem esllomàreu esllomàs esllomàssem esllomàsseu esllomàssim esllomàssiu esllomàvem esllomàvets esllomàveu esllomàvom esllomés eslloméssem esllomésseu eslloméssim eslloméssiu esllomí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dislombare

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slovacco
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
slovacco
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
sloveno
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
sloveno
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
smalto

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
emendamento

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmena esmenada esmenades esmenam esmenant esmenar esmenara esmenaran esmenarem esmenaren esmenares esmenareu esmenaria esmenarien esmenaries esmenarà esmenaràs esmenaré esmenaríem esmenaríeu esmenassen esmenasses esmenassin esmenassis esmenat esmenats esmenau esmenava esmenaven esmenaves esmene esmenem esmenen esmenes esmenessen esmenesses esmenessin esmenessis esmeneu esmeni esmenin esmenis esmeno esmenà esmenàrem esmenàreu esmenàs esmenàssem esmenàsseu esmenàssim esmenàssiu esmenàvem esmenàveu esmenés esmenéssem esmenésseu esmenéssim esmenéssiu esmení esmèn occ sept val v
emendare
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esment /azˈmen/ /azˈment/ /ezˈmen/ /ezˈment/ /əzˈmen/ /əzˈment/ n masc
riferimento
Comunicació d'una notícia.
attenzione
Atenció en fer una cosa.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esment esmenta esmentada esmentades esmentam esmentant esmentar esmentara esmentaran esmentarem esmentaren esmentares esmentareu esmentaria esmentarien esmentaries esmentarà esmentaràs esmentaré esmentaríem esmentaríeu esmentassen esmentasses esmentassin esmentassis esmentat esmentats esmentau esmentava esmentaven esmentaves esmente esmentem esmenten esmentes esmentessen esmentesses esmentessin esmentessis esmenteu esmenti esmentin esmentis esmento esmentà esmentàrem esmentàreu esmentàs esmentàssem esmentàsseu esmentàssim esmentàssiu esmentàvem esmentàveu esmentés esmentéssem esmentésseu esmentéssim esmentéssiu esmentí occ sept val v
menzionare

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmicol esmicola esmicolada esmicolades esmicolam esmicolant esmicolar esmicolara esmicolaran esmicolarem esmicolaren esmicolares esmicolareu esmicolaria esmicolarien esmicolaries esmicolarà esmicolaràs esmicolaré esmicolaríem esmicolaríeu esmicolassen esmicolasses esmicolassin esmicolassis esmicolat esmicolats esmicolau esmicolava esmicolaven esmicolaves esmicole esmicolem esmicolen esmicoles esmicolessen esmicolesses esmicolessin esmicolessis esmicoleu esmicoli esmicolin esmicolis esmicolo esmicolà esmicolàrem esmicolàreu esmicolàs esmicolàssem esmicolàsseu esmicolàssim esmicolàssiu esmicolàvem esmicolàveu esmicolés esmicoléssem esmicolésseu esmicoléssim esmicoléssiu esmicolí occ sept val v
sbriciolare

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
arrotare

esmortir /az.morˈti/ /az.moɾˈtiɾ/ /ez.morˈti/ /ez.moɾˈti/ /ez.moɾˈtiɾ/ /əz.moɾˈti/ /əz.murˈti/ bal esmorteix esmorteixen esmorteixes esmorteixi esmorteixin esmorteixis esmorteixo esmortesc esmortesqui esmortesquin esmortesquis esmortia esmortida esmortides esmortien esmorties esmortiguem esmortigueu esmortim esmortint esmortir esmortira esmortiran esmortirem esmortiren esmortires esmortireu esmortiria esmortirien esmortiries esmortirà esmortiràs esmortiré esmortiríem esmortiríeu esmortisc esmortisca esmortisquen esmortisques esmortissen esmortisses esmortissin esmortissis esmortit esmortits esmortiu esmortix esmortixen esmortixes esmortixo esmortí esmortíem esmortíeu esmortírem esmortíreu esmortís esmortíssem esmortísseu esmortíssim esmortíssiu n-occ occ sept val v
smortire

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
prima colazione
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
prima colazione
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esmussar /az.muˈsa/ /az.muˈsaɾ/ /ez.muˈsa/ /ez.muˈsaɾ/ /əz.muˈsa/ alg ant bal cent eiv esmussa esmussada esmussades esmussaia esmussaien esmussaies esmussam esmussant esmussar esmussara esmussaran esmussarem esmussaren esmussares esmussareu esmussaria esmussarien esmussaries esmussariva esmussariven esmussarives esmussarà esmussaràs esmussaré esmussaríem esmussaríeu esmussarívem esmussaríveu esmussassen esmussasses esmussassin esmussassis esmussat esmussats esmussau esmussava esmussaven esmussaves esmussavi esmussavo esmusse esmusseguem esmusseguessa esmusseguessen esmusseguesses esmussegueu esmussegués esmusseguéssom esmusseguéssou esmussem esmussen esmusses esmussessa esmussessen esmussesses esmussessi esmussessin esmussessis esmusseu esmussi esmussin esmussis esmusso esmussos esmussà esmussàiem esmussàieu esmussàrem esmussàreu esmussàs esmussàssem esmussàsseu esmussàssim esmussàssiu esmussàvem esmussàvets esmussàveu esmussàvom esmussés esmusséssem esmussésseu esmusséssim esmusséssiu esmussí esmús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
smussare
Fer disminuir l'agudesa del tall o de la punta (d'un estri o d'una arma).

esnob /ezˈnɔp/ /əzˈnɔp/ n neut
snob

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ n fem
esofagite

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
spaziale

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spaghetti spaghetto

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
spazio
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espai subaracnoïdal n masc
spazio subaracnoideo

espaiosament /es.paˌjo.zaˈmen/ /es.paˌjo.zaˈment/ /əs.pəˌjo.zəˈmen/ /əs.pəˌjo.zəˈment/ adv
spaziosamente

espantadís /as.pan.taˈðis/ /es.pan.taˈðis/ /əs.pən.təˈðis/ n masc
pauroso

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
spaventapasseri

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spaventare

espantosament /es.panˌto.zaˈmen/ /es.panˌto.zaˈment/ /əs.pənˌto.zəˈmen/ /əs.pənˌto.zəˈment/ adv
spaventosamente

espantós /as.panˈtos/ /es.panˈtos/ /əs.pənˈtos/ adj masc
spaventoso

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
spagnolo
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
spagnolo
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espanyolitzar /es.pa.ɲo.ɫiˈd͡za/ /es.pa.ɲo.ɫiˈza/ /es.pa.ɲo.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.ɲo.ɫiˈd͡za/ /əs.pə.ɲu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv espanyolitz espanyolitza espanyolitzada espanyolitzades espanyolitzaia espanyolitzaien espanyolitzaies espanyolitzam espanyolitzant espanyolitzar espanyolitzara espanyolitzaran espanyolitzarem espanyolitzaren espanyolitzares espanyolitzareu espanyolitzaria espanyolitzarien espanyolitzaries espanyolitzariva espanyolitzariven espanyolitzarives espanyolitzarà espanyolitzaràs espanyolitzaré espanyolitzaríem espanyolitzaríeu espanyolitzarívem espanyolitzaríveu espanyolitzassen espanyolitzasses espanyolitzassin espanyolitzassis espanyolitzat espanyolitzats espanyolitzau espanyolitzava espanyolitzaven espanyolitzaves espanyolitzavi espanyolitzavo espanyolitze espanyolitzeguem espanyolitzeguessa espanyolitzeguessen espanyolitzeguesses espanyolitzegueu espanyolitzegués espanyolitzeguéssom espanyolitzeguéssou espanyolitzem espanyolitzen espanyolitzes espanyolitzessa espanyolitzessen espanyolitzesses espanyolitzessi espanyolitzessin espanyolitzessis espanyolitzeu espanyolitzi espanyolitzin espanyolitzis espanyolitzo espanyolitzos espanyolitzs espanyolitzà espanyolitzàiem espanyolitzàieu espanyolitzàrem espanyolitzàreu espanyolitzàs espanyolitzàssem espanyolitzàsseu espanyolitzàssim espanyolitzàssiu espanyolitzàvem espanyolitzàvets espanyolitzàveu espanyolitzàvom espanyolitzés espanyolitzéssem espanyolitzésseu espanyolitzéssim espanyolitzéssiu espanyolitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ispanizzare

esparrall /es.paˈraʎ/ /əs.pəˈraj/ /əs.pəˈraʎ/ n masc
sparlo

esparverar /as.par.βeˈɾa/ /as.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.par.βeˈɾa/ /es.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.paɾ.βeˈɾa/ /əs.pər.bəˈɾa/ /əs.pəɾ.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esparver esparvera esparverada esparverades esparveram esparverant esparverar esparverara esparveraran esparverarem esparveraren esparverares esparverareu esparveraria esparverarien esparveraries esparverarà esparveraràs esparveraré esparveraríem esparveraríeu esparverassen esparverasses esparverassin esparverassis esparverat esparverats esparverau esparverava esparveraven esparveraves esparvere esparverem esparveren esparveres esparveressen esparveresses esparveressin esparveressis esparvereu esparveri esparverin esparveris esparvero esparverà esparveràrem esparveràreu esparveràs esparveràssem esparveràsseu esparveràssim esparveràssiu esparveràvem esparveràveu esparverés esparveréssem esparverésseu esparveréssim esparveréssiu esparverí occ sept val v
intimorire

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
spada
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espasmòdicament /es.pazˌmɔ.ði.kaˈmen/ /es.pazˌmɔ.ði.kaˈment/ /əs.pəzˌmɔ.ði.kəˈmen/ /əs.pəzˌmɔ.ði.kəˈment/ adv
spasmodicamente

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
spalla

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
speciale

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
specialità

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
spezialmente

especificadament /es.pe.si.fiˌka.ðaˈmen/ /es.pe.si.fiˌka.ðaˈment/ /əs.pə.si.fiˌka.ðəˈmen/ /əs.pə.si.fiˌka.ðəˈment/ adv
specificatamente

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ alg ant bal cent eiv especific especifica especificada especificades especificaia especificaien especificaies especificam especificant especificar especificara especificaran especificarem especificaren especificares especificareu especificaria especificarien especificaries especificariva especificariven especificarives especificarà especificaràs especificaré especificaríem especificaríeu especificarívem especificaríveu especificassen especificasses especificassin especificassis especificat especificats especificau especificava especificaven especificaves especificavi especificavo especifico especificos especificà especificàiem especificàieu especificàrem especificàreu especificàs especificàssem especificàsseu especificàssim especificàssiu especificàvem especificàvets especificàveu especificàvom especifique especifiqueguem especifiqueguessa especifiqueguessen especifiqueguesses especifiquegueu especifiquegués especifiqueguéssom especifiqueguéssou especifiquem especifiquen especifiques especifiquessa especifiquessen especifiquesses especifiquessi especifiquessin especifiquessis especifiqueu especifiqui especifiquin especifiquis especifiqués especifiquéssem especifiquésseu especifiquéssim especifiquéssiu especifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
specificare

especiosament /es.pe.siˌo.zaˈmen/ /es.pe.siˌo.zaˈment/ /əs.pə.siˌo.zəˈmen/ /əs.pə.siˌo.zəˈment/ adv
speciosamente

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
spettacolo

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
spettro

especulativament /es.pe.ku.ɫaˌti.vaˈment/ /es.pe.ku.ɫaˌti.βaˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈment/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
speculativamente

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
specifico

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
specificamente

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
candela

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
speranza

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
aspettare attendere
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
sperare
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
spirito
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
sperone

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
spia

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
spiare

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
spioncino

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
spione
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
spiga

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
spina
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
spinacio

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
spina dorsale
(popular) columna vertebral

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
spinetta

espiritisme /es.pi.ɾiˈtiz.me/ /əs.pi.ɾiˈtiz.mə/ n masc
spiritismo

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ adj
spiritistico
Relatiu a l’espiritisme.

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ n neut
spiritista
Persona seguidora de l’espiritisme.

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spirituale
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
spirituale

espiritualitzar /es.pi.ɾi.tu.a.liˈd͡za/ /es.pi.ɾi.tu.a.liˈzaɾ/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫidˈza/ alg ant bal cent eiv espiritualitz espiritualitza espiritualitzada espiritualitzades espiritualitzaia espiritualitzaien espiritualitzaies espiritualitzam espiritualitzant espiritualitzar espiritualitzara espiritualitzaran espiritualitzarem espiritualitzaren espiritualitzares espiritualitzareu espiritualitzaria espiritualitzarien espiritualitzaries espiritualitzariva espiritualitzariven espiritualitzarives espiritualitzarà espiritualitzaràs espiritualitzaré espiritualitzaríem espiritualitzaríeu espiritualitzarívem espiritualitzaríveu espiritualitzassen espiritualitzasses espiritualitzassin espiritualitzassis espiritualitzat espiritualitzats espiritualitzau espiritualitzava espiritualitzaven espiritualitzaves espiritualitzavi espiritualitzavo espiritualitze espiritualitzeguem espiritualitzeguessa espiritualitzeguessen espiritualitzeguesses espiritualitzegueu espiritualitzegués espiritualitzeguéssom espiritualitzeguéssou espiritualitzem espiritualitzen espiritualitzes espiritualitzessa espiritualitzessen espiritualitzesses espiritualitzessi espiritualitzessin espiritualitzessis espiritualitzeu espiritualitzi espiritualitzin espiritualitzis espiritualitzo espiritualitzos espiritualitzs espiritualitzà espiritualitzàiem espiritualitzàieu espiritualitzàrem espiritualitzàreu espiritualitzàs espiritualitzàssem espiritualitzàsseu espiritualitzàssim espiritualitzàssiu espiritualitzàvem espiritualitzàvets espiritualitzàveu espiritualitzàvom espiritualitzés espiritualitzéssem espiritualitzésseu espiritualitzéssim espiritualitzéssiu espiritualitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spiritualizzare

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ adv
spiritualmente

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
feritoia

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
airone guardabuoi

esplugar /as.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣaɾ/ /əs.pɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esplug espluga esplugada esplugades esplugam esplugant esplugar esplugara esplugaran esplugarem esplugaren esplugares esplugareu esplugaria esplugarien esplugaries esplugarà esplugaràs esplugaré esplugaríem esplugaríeu esplugassen esplugasses esplugassin esplugassis esplugat esplugats esplugau esplugava esplugaven esplugaves esplugo esplugue espluguem espluguen esplugues espluguessen espluguesses espluguessin espluguessis esplugueu esplugui espluguin espluguis esplugués espluguéssem espluguésseu espluguéssim espluguéssiu espluguí esplugà esplugàrem esplugàreu esplugàs esplugàssem esplugàsseu esplugàssim esplugàssiu esplugàvem esplugàveu occ sept val v
spulciare
Treure les puces, els polls.

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
splendido

esplèndidament /esˌpɫɛn.di.ðaˈmen/ /esˌpɫɛn.di.ðaˈment/ /əsˌpɫɛn.di.ðəˈmen/ /əsˌpɫɛn.di.ðəˈment/ adv
splendidamente

espoliació /es.po.ɫi.a.siˈo/ /əs.po.ɫi.ə.siˈo/ /əs.pu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
spoliazione

espoliar /es.po.ɫiˈa/ /es.po.ɫiˈaɾ/ /əs.po.ɫiˈa/ /əs.pu.ɫiˈa/ alg bal eiv espolia espoliada espoliades espoliam espoliant espoliar espoliara espoliaran espoliarem espoliaren espoliares espoliareu espoliaria espoliarien espoliaries espoliarà espoliaràs espoliaré espoliaríem espoliaríeu espoliassen espoliasses espoliassin espoliassis espoliat espoliats espoliau espoliava espoliaven espoliaves espolie espoliem espolien espolies espoliessen espoliesses espoliessin espoliessis espolieu espolii espolio espolià espoliàrem espoliàreu espoliàs espoliàssem espoliàsseu espoliàssim espoliàssiu espoliàvem espoliàveu espoliés espoliéssem espoliésseu espoliéssim espoliéssiu espolií espoliï espoliïn espoliïs nota 1 occ sept v.cent val v
spogliare

espollar /as.poˈʎa/ /es.poˈʎa/ /es.poˈʎaɾ/ /əs.poˈʎa/ /əs.puˈʎa/ espolla espollada espollades espollant espollar espollaran espollarem espollaren espollares espollareu espollaria espollarien espollaries espollarà espollaràs espollaré espollaríem espollaríeu espollat espollats espollava espollaven espollaves espolle espollem espollen espolles espollessen espollesses espollessin espollessis espolleu espolli espollin espollis espollo espollà espollàrem espollàreu espollàvem espollàveu espollés espolléssem espollésseu espolléssim espolléssiu espollí occ sept v
spidocchiare

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espols espolsa espolsada espolsades espolsam espolsant espolsar espolsara espolsaran espolsarem espolsaren espolsares espolsareu espolsaria espolsarien espolsaries espolsarà espolsaràs espolsaré espolsaríem espolsaríeu espolsassen espolsasses espolsassin espolsassis espolsat espolsats espolsau espolsava espolsaven espolsaves espolse espolsem espolsen espolses espolsessen espolsesses espolsessin espolsessis espolseu espolsi espolsin espolsis espolso espolsà espolsàrem espolsàreu espolsàs espolsàssem espolsàsseu espolsàssim espolsàssiu espolsàvem espolsàveu espolsés espolséssem espolsésseu espolséssim espolséssiu espolsí occ sept val v
spolverare
Treure la pols picant o fregant.
sbattere
Sacsejar perquè se’n desprenguin coses lleugeres.
scacciare
(pronominal) Treure’s del damunt allò que fa nosa.

espona /asˈpo.nɛ/ /esˈpo.na/ /əsˈpo.nə/ n fem
lato
Costat del llit.

esponerosament /es.po.neˌɾo.zaˈmen/ /es.po.neˌɾo.zaˈment/ /əs.po.nəˌɾo.zəˈment/ /əs.pu.nəˌɾo.zəˈmen/ adv
copiosamente

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
spugna

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
spugnoso

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
spontaneo

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
spontaneamente

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
spora

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sport

esportivament /es.porˌti.βaˈmen/ /es.poɾˌti.vaˈment/ /es.poɾˌti.βaˈmen/ /əs.poɾˌti.vəˈment/ /əs.purˌti.vəˈmen/ /əs.purˌti.βəˈmen/ adv
sportivamente

esporuguir /as.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣiɾ/ /əs.po.ɾuˈɣi/ /əs.pu.ɾuˈɣi/ esporugueix esporugueixen esporugueixes esporugueixi esporugueixin esporugueixis esporugueixo esporuguia esporuguida esporuguides esporuguien esporuguies esporuguim esporuguint esporuguir esporuguiran esporuguirem esporuguiren esporuguires esporuguireu esporuguiria esporuguirien esporuguiries esporuguirà esporuguiràs esporuguiré esporuguiríem esporuguiríeu esporuguisca esporuguisquen esporuguisques esporuguissen esporuguisses esporuguissin esporuguissis esporuguit esporuguits esporuguiu esporuguix esporuguixen esporuguixes esporuguixo esporuguí esporuguíem esporuguíeu esporuguírem esporuguíreu esporuguís esporuguíssem esporuguísseu esporuguíssim esporuguíssiu n-occ occ sept v
spaurire
Fer agafar por a algú.

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ adv
sporadicamente

esposar /es.poˈza/ /es.poˈzaɾ/ /əs.poˈza/ /əs.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esposa esposada esposades esposam esposant esposar esposara esposaran esposarem esposaren esposares esposareu esposaria esposarien esposaries esposarà esposaràs esposaré esposaríem esposaríeu esposassen esposasses esposassin esposassis esposat esposats esposau esposava esposaven esposaves espose esposem esposen esposes esposessen esposesses esposessin esposessis esposeu esposi esposin esposis esposo esposà esposàrem esposàreu esposàs esposàssem esposàsseu esposàssim esposàssiu esposàvem esposàveu esposés esposéssem esposésseu esposéssim esposéssiu esposí espòs occ sept val v
sposare

espremedor /as.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðoɾ/ /əs.pɾə.məˈðo/ n masc
spremiagrumi

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ bal eiv esprem esprema espremem espremen esprement espremera espremeran espremerem espremeren espremeres espremereu espremeria espremerien espremeries espremerà espremeràs espremeré espremeríem espremeríeu espremes espremessen espremesses espremessin espremessis espremeu espremi espremia espremien espremies espremin espremis espremo esprems espremuda espremudes espremut espremuts espremé espremérem espreméreu espremés espreméssem espremésseu espreméssim espreméssiu espremí espremíem espremíeu esprémer occ sept v.cent val v
spremere

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
favilla
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.
briciolo
Petita porció d'una cosa.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
asparago

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
spatola

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
spezia

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
specie

espèculum /esˈpɛ.ku.ɫum/ /əsˈpɛ.ku.ɫum/ n masc
specolo

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ espessa espessos adj masc
spesso

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavanda

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
spoiler

espòs /esˈpɔs/ n masc
sposo

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
squadrone

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
squat

esqueix /asˈkejʃ/ /esˈkejʃ/ /əsˈkeʃ/ n masc
germoglio
Brot que s'arrenca del tronc o de la cama principal d'una planta, per replantar-la i fer noves arrels.

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
scheletro
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquella /asˈke.ʎa/ /asˈke.ʎɛ/ /esˈke.ʎa/ /əsˈke.ʎə/ /əsˈkɛ.ʎə/ n fem
campanaccio
Campana petita; picarol gros.
La que porta l'esqueller.
campanello
Instrument fet d'una planxa prima de ferro o coure, soldada en figura de canó, oberta per un extrem i tancada per l'altre; en aquest darrer s'hi posen dues nanses, una en l'exterior per penjar-lo, i altra en l'interior per lligar el batall, que acostuma a ser d'ós, de ferro o de fusta molta forta.

esquellotada /es.ke.ʎoˈta.ða/ /əs.kə.ʎoˈta.ðə/ /əs.kə.ʎuˈta.ðə/ n fem
scampanacciata

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
schema
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquemàticament /es.keˌma.ti.kaˈmen/ /es.keˌma.ti.kaˈment/ /əs.kəˌma.ti.kəˈmen/ /əs.kəˌma.ti.kəˈment/ adv
schematicamente

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
schiena dorso

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
esca

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
crepa
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
sinistro

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sketch

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
sciare

esquif /esˈkif/ /əsˈkif/ n masc
schifo
Bot de servei que es porta en els vaixells.

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tosare

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ adj
eschimese
Relatiu al poble àrtic americà o a la seva llengua.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n masc
eschimese
Grup de llengües dels pobles àrtics americans.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n neut
eschimese
Individu del grup de pobles àrtics americans, des de Sibèria fins a Groenlàndia.

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
slogatura

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
scoiattolo
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
crumiro
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
scisto

esquitllar /es.kiʎˈʎa/ /es.kiˈʎa/ /es.kiˈʎaɾ/ /əs.kiʎˈʎa/ /əs.kiˈʎa/ alg ant bal cent eiv esquitll esquitlla esquitllada esquitllades esquitllaia esquitllaien esquitllaies esquitllam esquitllant esquitllar esquitllara esquitllaran esquitllarem esquitllaren esquitllares esquitllareu esquitllaria esquitllarien esquitllaries esquitllariva esquitllariven esquitllarives esquitllarà esquitllaràs esquitllaré esquitllaríem esquitllaríeu esquitllarívem esquitllaríveu esquitllassen esquitllasses esquitllassin esquitllassis esquitllat esquitllats esquitllau esquitllava esquitllaven esquitllaves esquitllavi esquitllavo esquitlle esquitlleguem esquitlleguessa esquitlleguessen esquitlleguesses esquitllegueu esquitllegués esquitlleguéssom esquitlleguéssou esquitllem esquitllen esquitlles esquitllessa esquitllessen esquitllesses esquitllessi esquitllessin esquitllessis esquitlleu esquitlli esquitllin esquitllis esquitllo esquitllos esquitlls esquitllà esquitllàiem esquitllàieu esquitllàrem esquitllàreu esquitllàs esquitllàssem esquitllàsseu esquitllàssim esquitllàssiu esquitllàvem esquitllàvets esquitllàveu esquitllàvom esquitllés esquitlléssem esquitllésseu esquitlléssim esquitlléssiu esquitllí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
svignarsela
Donar un cop a les ametlles per separar la clofolla del fruit.
Lliscar alguna cosa dels dits quan estava sent col·locada.
Marxar procurant de no ser vist.

esquitx /asˈkit͡ʃ/ /esˈkit͡ʃ/ /əsˈkit͡ʃ/ n masc
spruzzo
Líquid o substància pastosa que s'escampa per l'aire i cau llançat.

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquitx esquitxa esquitxada esquitxades esquitxam esquitxant esquitxar esquitxara esquitxaran esquitxarem esquitxaren esquitxares esquitxareu esquitxaria esquitxarien esquitxaries esquitxarà esquitxaràs esquitxaré esquitxaríem esquitxaríeu esquitxassen esquitxasses esquitxassin esquitxassis esquitxat esquitxats esquitxau esquitxava esquitxaven esquitxaves esquitxe esquitxem esquitxen esquitxes esquitxessen esquitxesses esquitxessin esquitxessis esquitxeu esquitxi esquitxin esquitxis esquitxo esquitxà esquitxàrem esquitxàreu esquitxàs esquitxàssem esquitxàsseu esquitxàssim esquitxàssiu esquitxàvem esquitxàveu esquitxés esquitxéssem esquitxésseu esquitxéssim esquitxéssiu esquitxí occ sept val v
schizzare

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquiu esquiv esquiva esquivada esquivades esquivam esquivant esquivar esquivara esquivaran esquivarem esquivaren esquivares esquivareu esquivaria esquivarien esquivaries esquivarà esquivaràs esquivaré esquivaríem esquivaríeu esquivassen esquivasses esquivassin esquivassis esquivat esquivats esquivau esquivava esquivaven esquivaves esquive esquivem esquiven esquives esquivessen esquivesses esquivessin esquivessis esquiveu esquivi esquivin esquivis esquivo esquivà esquivàrem esquivàreu esquivàs esquivàssem esquivàsseu esquivàssim esquivàssiu esquivàvem esquivàveu esquivés esquivéssem esquivésseu esquivéssim esquivéssiu esquiví occ sept val v
schivare

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
schizofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
pattino sci

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
esse

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
essenziale

essencialment /e.sen.siˌaɫˈmen/ /e.sen.siˌaɫˈment/ /ə.sən.siˌaɫˈmen/ /ə.sən.siˌaɫˈment/ adv
essenzialmente

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
essenza
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
est oriente

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stabile stalla
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stalla
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
stabilmente

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
stablilire stabilire
Fundar o crear alguna cosa.

estabornir /as.ta.βorˈni/ /es.ta.boɾˈniɾ/ /es.ta.βorˈni/ /es.ta.βoɾˈni/ /əs.tə.boɾˈni/ /əs.tə.burˈni/ /əs.tə.βurˈni/ bal estaborneix estaborneixen estaborneixes estaborneixi estaborneixin estaborneixis estaborneixo estabornesc estabornesqui estabornesquin estabornesquis estabornia estabornida estabornides estabornien estabornies estaborniguem estabornigueu estabornim estabornint estabornir estabornira estaborniran estabornirem estaborniren estabornires estabornireu estaborniria estabornirien estaborniries estabornirà estaborniràs estaborniré estaborniríem estaborniríeu estabornisc estabornisca estabornisquen estabornisques estabornissen estabornisses estabornissin estabornissis estabornit estabornits estaborniu estabornix estabornixen estabornixes estabornixo estaborní estaborníem estaborníeu estabornírem estaborníreu estabornís estaborníssem estabornísseu estaborníssim estaborníssiu n-occ occ sept val v
tramortire

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stazione
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
stagione
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadant /as.taˈðan/ /es.taˈðan/ /es.taˈðant/ /əs.təˈðan/ /əs.təˈðant/ n masc
pigionale

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadio
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
statistico

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistica

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
fregatura

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
carpire
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ n fem
stagnazione

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
risparmiare

estampació /es.tam.pa.siˈo/ /əs.təm.pə.siˈo/ n fem
stampa

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estamp estampa estampada estampades estampam estampant estampar estampara estamparan estamparem estamparen estampares estampareu estamparia estamparien estamparies estamparà estamparàs estamparé estamparíem estamparíeu estampassen estampasses estampassin estampassis estampat estampats estampau estampava estampaven estampaves estampe estampem estampen estampes estampessen estampesses estampessin estampessis estampeu estampi estampin estampis estampo estampà estampàrem estampàreu estampàs estampàssem estampàsseu estampàssim estampàssiu estampàvem estampàveu estampés estampéssem estampésseu estampéssim estampéssiu estampí occ sept val v
stampare
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
stand

estandarditzar /es.tan.dar.ðiˈd͡za/ /es.tan.daɾ.ðiˈza/ /es.tan.daɾ.ðiˈzaɾ/ /əs.tən.dər.diˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estandarditz estandarditza estandarditzada estandarditzades estandarditzam estandarditzant estandarditzar estandarditzara estandarditzaran estandarditzarem estandarditzaren estandarditzares estandarditzareu estandarditzaria estandarditzarien estandarditzaries estandarditzarà estandarditzaràs estandarditzaré estandarditzaríem estandarditzaríeu estandarditzassen estandarditzasses estandarditzassin estandarditzassis estandarditzat estandarditzats estandarditzau estandarditzava estandarditzaven estandarditzaves estandarditze estandarditzem estandarditzen estandarditzes estandarditzessen estandarditzesses estandarditzessin estandarditzessis estandarditzeu estandarditzi estandarditzin estandarditzis estandarditzo estandarditzà estandarditzàrem estandarditzàreu estandarditzàs estandarditzàssem estandarditzàsseu estandarditzàssim estandarditzàssiu estandarditzàvem estandarditzàveu estandarditzés estandarditzéssem estandarditzésseu estandarditzéssim estandarditzéssiu estandarditzí occ sept val v
standardizzare

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
lago stagno
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
stagno
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.
Bassa en un parc o jardí amb finalitat utilitària o ornamental.

estança /esˈtan.sa/ /əsˈtan.sə/ n fem
stanza
Habitació, cambra on s’està habitualment.
Estrofa formada per versos amb rima en consonant de disposició variable i amb estructura que es repeteix.

estar com una canya v
magro

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
stato stado
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatitzar /es.ta.tiˈd͡za/ /es.ta.tiˈza/ /es.ta.tiˈzaɾ/ /əs.tə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estatitz estatitza estatitzada estatitzades estatitzam estatitzant estatitzar estatitzara estatitzaran estatitzarem estatitzaren estatitzares estatitzareu estatitzaria estatitzarien estatitzaries estatitzarà estatitzaràs estatitzaré estatitzaríem estatitzaríeu estatitzassen estatitzasses estatitzassin estatitzassis estatitzat estatitzats estatitzau estatitzava estatitzaven estatitzaves estatitze estatitzem estatitzen estatitzes estatitzessen estatitzesses estatitzessin estatitzessis estatitzeu estatitzi estatitzin estatitzis estatitzo estatitzà estatitzàrem estatitzàreu estatitzàs estatitzàssem estatitzàsseu estatitzàssim estatitzàssiu estatitzàvem estatitzàveu estatitzés estatitzéssem estatitzésseu estatitzéssim estatitzéssiu estatitzí occ sept val v
statalizzare

estatueta /es.ta.tuˈe.ta/ /əs.tə.tuˈə.tə/ /əs.tə.tuˈɛ.tə/ n fem
statuina

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
statura

estatus /esˈta.tus/ /əsˈta.tus/ n masc
status

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
statuto

estavellar /as.ta.βeˈʎa/ /es.ta.veˈʎaɾ/ /es.ta.βeˈʎa/ /əs.tə.vəˈʎa/ /əs.tə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estavell estavella estavellada estavellades estavellam estavellant estavellar estavellara estavellaran estavellarem estavellaren estavellares estavellareu estavellaria estavellarien estavellaries estavellarà estavellaràs estavellaré estavellaríem estavellaríeu estavellassen estavellasses estavellassin estavellassis estavellat estavellats estavellau estavellava estavellaven estavellaves estavelle estavellem estavellen estavelles estavellessen estavellesses estavellessin estavellessis estavelleu estavelli estavellin estavellis estavello estavellà estavellàrem estavellàreu estavellàs estavellàssem estavellàsseu estavellàssim estavellàssiu estavellàvem estavellàveu estavellés estavelléssem estavellésseu estavelléssim estavelléssiu estavellí occ sept val v
maciullare
Fer miques una cosa violentament.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
stella
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
aquilone
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
stele
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
scheggia

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
stendardo

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
stendere
Estirar una cosa ocupant el màxim d'espai possible.
Penjar la roba rentada d'un fil perquè s'eixugui amb l'aire natural.
Lliurar el duplicat autentificat d'un document.
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
stendibiancheria

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ estentòria adj masc
stentoreo

estereofònic /esˌte.ɾe.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.uˈfɔ.nik/ adj masc
stereofonico

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
sterilizzare
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
starnutire

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
starnuto

esteroïdal /es.te.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
steroideo

estiba /asˈti.βa/ /esˈti.ba/ /əsˈti.βə/ n fem
stivaggio
Resultat d'estibar, col·locació adequada de la càrrega en una nau.

estibar /as.tiˈβa/ /as.tiˈβaɾ/ /es.tiˈbaɾ/ /es.tiˈβa/ /əs.tiˈβa/ alg ant bal cent eiv estib estiba estibada estibades estibaia estibaien estibaies estibam estibant estibar estibara estibaran estibarem estibaren estibares estibareu estibaria estibarien estibaries estibariva estibariven estibarives estibarà estibaràs estibaré estibaríem estibaríeu estibarívem estibaríveu estibassen estibasses estibassin estibassis estibat estibats estibau estibava estibaven estibaves estibavi estibavo estibe estibeguem estibeguessa estibeguessen estibeguesses estibegueu estibegués estibeguéssom estibeguéssou estibem estiben estibes estibessa estibessen estibesses estibessi estibessin estibessis estibeu estibi estibin estibis estibo estibos estibs estibà estibàiem estibàieu estibàrem estibàreu estibàs estibàssem estibàsseu estibàssim estibàssiu estibàvem estibàvets estibàveu estibàvom estibés estibéssem estibésseu estibéssim estibéssiu estibí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stivare

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
stigmate
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estil /esˈtiɫ/ n masc
stilo stile

estilar-se /es.tiˈɫaɾ.se/ /əs.ti.ɫərˈsə/ /əs.tiˈɫar.sə/ /əs.tiˈɫaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv estil estila estilada estilades estilaia estilaien estilaies estilam estilant estilar estilara estilaran estilarem estilaren estilares estilareu estilaria estilarien estilaries estilariva estilariven estilarives estilarà estilaràs estilaré estilaríem estilaríeu estilarívem estilaríveu estilassen estilasses estilassin estilassis estilat estilats estilau estilava estilaven estilaves estilavi estilavo estile estileguem estileguessa estileguessen estileguesses estilegueu estilegués estileguéssom estileguéssou estilem estilen estiles estilessa estilessen estilesses estilessi estilessin estilessis estileu estili estilin estilis estilo estilos estils estilà estilàiem estilàieu estilàrem estilàreu estilàs estilàssem estilàsseu estilàssim estilàssiu estilàvem estilàvets estilàveu estilàvom estilés estiléssem estilésseu estiléssim estiléssiu estilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
usarsi

estilet /es.tiˈɫet/ /əs.tiˈɫət/ /əs.tiˈɫɛt/ n masc
stiletto
Punxó per escriure gratant una tauleta de cera.
Punyal de fulla molt estreta.

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
stilobate

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
stimare
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
voler
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
caro
Que inspira sentiments d'afecte.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ n masc
amante
Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estir estira estirada estirades estiram estirant estirar estirara estiraran estirarem estiraren estirares estirareu estiraria estirarien estiraries estirarà estiraràs estiraré estiraríem estiraríeu estirassen estirasses estirassin estirassis estirat estirats estirau estirava estiraven estiraves estire estirem estiren estires estiressen estiresses estiressin estiressis estireu estiri estirin estiris estiro estirà estiràrem estiràreu estiràs estiràssem estiràsseu estiràssim estiràssiu estiràvem estiràveu estirés estiréssem estirésseu estiréssim estiréssiu estirí occ sept val v
stendere

estireganyós /es.ti.ɾe.ɣaˈɲos/ /əs.ti.ɾə.ɣəˈɲos/ adj masc
arrendevole
Que fàcilment es doblega i estira sense arribar a trencar-se; que s'estireganya.

estirp /esˈtiɾp/ /əsˈtirp/ n fem
sterpo

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
estate

estival /es.tiˈvaɫ/ /es.tiˈβaɫ/ /əs.tiˈvaɫ/ /əs.tiˈβaɫ/ adj
estivo

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
stocco
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.
stock
Conjunt de productes emmagatzemats per al subministrament.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
stocastico

estofar /as.tuˈfa/ /es.toˈfa/ /es.toˈfaɾ/ /es.tuˈfa/ /əs.toˈfa/ /əs.tuˈfa/ v
stufare
Coure a foc lent en un recipient ben tapat.
ingessare
Donar una capa de blanc a la fusta abans de daurar-la.

estofat /es.toˈfat/ /es.tuˈfat/ /əs.toˈfat/ /əs.tuˈfat/ n masc
stufato
Guisat de carn amb verdures i espècies cuit a foc lent en recipient tancat sense evaporació.

estoicament /esˌtɔj.kaˈmen/ /esˌtɔj.kaˈment/ /əsˌtɔj.kəˈmen/ /əsˌtɔj.kəˈment/ adv
stoicamente

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
astuccio

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
stola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
un po' di tempo momento

estopar /es.toˈpa/ /es.toˈpaɾ/ /əs.toˈpa/ /əs.tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estop estopa estopada estopades estopam estopant estopar estopara estoparan estoparem estoparen estopares estopareu estoparia estoparien estoparies estoparà estoparàs estoparé estoparíem estoparíeu estopassen estopasses estopassin estopassis estopat estopats estopau estopava estopaven estopaves estope estopem estopen estopes estopessen estopesses estopessin estopessis estopeu estopi estopin estopis estopo estopà estopàrem estopàreu estopàs estopàssem estopàsseu estopàssim estopàssiu estopàvem estopàveu estopés estopéssem estopésseu estopéssim estopéssiu estopí occ sept val v
stoppare

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
stoino zerbino
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
stoino
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
stornello storno

estotjar /as.tuˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒaɾ/ /əs.toˈd͡ʒa/ /əs.tuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estotgem estotgen estotges estotgessen estotgesses estotgessin estotgessis estotgeu estotgi estotgin estotgis estotgés estotgéssem estotgésseu estotgéssim estotgéssiu estotgí estotj estotja estotjada estotjades estotjam estotjant estotjar estotjaran estotjarem estotjaren estotjares estotjareu estotjaria estotjarien estotjaries estotjarà estotjaràs estotjaré estotjaríem estotjaríeu estotjassen estotjasses estotjassin estotjassis estotjat estotjats estotjau estotjava estotjaven estotjaves estotjo estotjà estotjàrem estotjàreu estotjàs estotjàssem estotjàsseu estotjàssim estotjàssiu estotjàvem estotjàveu v
conservare

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
stoicismo

estrafolàriament /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈmen/ /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈment/ /əs.tɾə.foˌɫa.ɾi.əˈment/ /əs.tɾə.fuˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
bizzarramente

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
straniero estero
Que és d'un altre país.

estrangerisme /es.tɾaɲ.d͡ʒeˈɾiz.me/ /əs.tɾəɲ.ʒəˈɾiz.mə/ n masc
forestierismo

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
strano
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
stranamente

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
strato

estratificar /es.tɾa.ti.fiˈka/ /es.tɾa.ti.fiˈkaɾ/ /əs.tɾə.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv estratific estratifica estratificada estratificades estratificaia estratificaien estratificaies estratificam estratificant estratificar estratificara estratificaran estratificarem estratificaren estratificares estratificareu estratificaria estratificarien estratificaries estratificariva estratificariven estratificarives estratificarà estratificaràs estratificaré estratificaríem estratificaríeu estratificarívem estratificaríveu estratificassen estratificasses estratificassin estratificassis estratificat estratificats estratificau estratificava estratificaven estratificaves estratificavi estratificavo estratifico estratificos estratificà estratificàiem estratificàieu estratificàrem estratificàreu estratificàs estratificàssem estratificàsseu estratificàssim estratificàssiu estratificàvem estratificàvets estratificàveu estratificàvom estratifique estratifiqueguem estratifiqueguessa estratifiqueguessen estratifiqueguesses estratifiquegueu estratifiquegués estratifiqueguéssom estratifiqueguéssou estratifiquem estratifiquen estratifiques estratifiquessa estratifiquessen estratifiquesses estratifiquessi estratifiquessin estratifiquessis estratifiqueu estratifiqui estratifiquin estratifiquis estratifiqués estratifiquéssem estratifiquésseu estratifiquéssim estratifiquéssiu estratifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stratificare

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategia

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ adv
strategicamente

estrepitosament /es.tɾe.piˌto.zaˈmen/ /es.tɾe.piˌto.zaˈment/ /əs.tɾə.piˌto.zəˈmen/ /əs.tɾə.piˌto.zəˈment/ adv
strepitosamente

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
stretto
Que té poca amplada.
Pas marítim entre dues terres que estan a poca distància l'una de l'altra.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
strettamente

estria /esˈtɾi.a/ n fem
stria

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ adv
strettamente

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrijol estrijola estrijolada estrijolades estrijolam estrijolant estrijolar estrijolara estrijolaran estrijolarem estrijolaren estrijolares estrijolareu estrijolaria estrijolarien estrijolaries estrijolarà estrijolaràs estrijolaré estrijolaríem estrijolaríeu estrijolassen estrijolasses estrijolassin estrijolassis estrijolat estrijolats estrijolau estrijolava estrijolaven estrijolaves estrijole estrijolem estrijolen estrijoles estrijolessen estrijolesses estrijolessin estrijolessis estrijoleu estrijoli estrijolin estrijolis estrijolo estrijolà estrijolàrem estrijolàreu estrijolàs estrijolàssem estrijolàsseu estrijolàssim estrijolàssiu estrijolàvem estrijolàveu estrijolés estrijoléssem estrijolésseu estrijoléssim estrijoléssiu estrijolí occ sept val v
strigliare

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
stroffa
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.
briccone
Pervers.
birbante
Astut.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stronzio

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struttura
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
testura struttura
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructura d'armadura n fem
Struttura di armatura

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
strutturale

estructuralisme /es.tɾuk.tu.ɾaˈɫiz.me/ /əs.tɾuk.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
strutturalismo

estruç /esˈtɾus/ n masc
struzzo

estràbic /esˈtɾa.bik/ /əsˈtɾa.βik/ adj masc
strabico

estrènuament /esˌtɾɛ.nu.aˈmen/ /esˌtɾɛ.nu.aˈment/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈmen/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈment/ adv
intrepidamente

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
restringere
Fer estreta o petita una cosa.
stringersi
Limitar el moviment, escanyar.

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
striglia

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
studio
Acció d'estudiar.
Habitació dedicada per estudiar.

estudiadament /es.tu.ðiˌa.ðaˈmen/ /es.tu.ðiˌa.ðaˈment/ /əs.tu.ðiˌa.ðəˈmen/ /əs.tu.ðiˌa.ðəˈment/ adv
studiatamente

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
studente
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiantil /es.tu.ði.anˈtiɫ/ /əs.tu.ði.ənˈtiɫ/ adj
studentesco

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
studiare
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estudiosament /es.tu.ðiˌo.zaˈmen/ /es.tu.ðiˌo.zaˈment/ /əs.tu.ðiˌo.zəˈmen/ /əs.tu.ðiˌo.zəˈment/ adv
studiosamente

estult /esˈtuɫt/ /əsˈtuɫt/ adj masc
stolto

estultament /esˌtuɫ.taˈmen/ /esˌtuɫ.taˈment/ /əsˌtuɫ.təˈmen/ /əsˌtuɫ.təˈment/ adv
stoltamente

estupefacte /es.tu.peˈfak.te/ adj masc
sbalordito

estupendament /es.tuˌpen.daˈmen/ /es.tuˌpen.daˈment/ /əs.tuˌpen.dəˈmen/ /əs.tuˌpen.dəˈment/ adv
stupendamente

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
storione

esturió sevruga n masc
storione stellato

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standard
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standard
norma, especificació

estàsim /esˈta.zim/ /əsˈta.zim/ n masc
stasimo

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
statico

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
statica

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
statua

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
sterile
Persona que no pot engendrar.

estèrilment /esˌtɛ.ɾiɫˈmen/ /esˌtɛ.ɾiɫˈment/ /əsˌtɛ.ɾiɫˈmen/ /əsˌtɛ.ɾiɫˈment/ adv
vanamente

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
estetica

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
esteticamente

estéreo /esˈte.ɾe.o/ /əsˈte.ɾe.o/ adj
stereo

estòlidament /esˌtɔ.ɫi.ðaˈmen/ /esˌtɔ.ɫi.ðaˈment/ /əsˌtɔ.ɫi.ðəˈmen/ /əsˌtɔ.ɫi.ðəˈment/ adv
stoltamente

estómac /esˈto.mak/ n masc
stomaco

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
stupido

estúpidament /esˌtu.pi.ðaˈmen/ /esˌtu.pi.ðaˈment/ /əsˌtu.pi.ðəˈmen/ /əsˌtu.pi.ðəˈment/ adv
stupidamente

esvalotadament /ez.va.ɫoˌta.ðaˈment/ /ez.βa.ɫoˌta.ðaˈmen/ /əz.bə.ɫuˌta.ðəˈmen/ /əz.və.ɫoˌta.ðəˈment/ /əz.və.ɫuˌta.ðəˈmen/ adv
avventatamente

esvaïment /az.βa.iˈmen/ /az.βa.iˈment/ /ez.va.iˈment/ /ez.βa.iˈmen/ /əz.bə.iˈmen/ /əz.və.iˈmen/ /əz.və.iˈment/ n masc
svanimento
Acció i efecte d'esvair.

esverar /ez.veˈɾaɾ/ /ez.βeˈɾa/ /əz.bəˈɾa/ /əz.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esver esvera esverada esverades esveram esverant esverar esverara esveraran esverarem esveraren esverares esverareu esveraria esverarien esveraries esverarà esveraràs esveraré esveraríem esveraríeu esverassen esverasses esverassin esverassis esverat esverats esverau esverava esveraven esveraves esvere esverem esveren esveres esveressen esveresses esveressin esveressis esvereu esveri esverin esveris esvero esverà esveràrem esveràreu esveràs esveràssem esveràsseu esveràssim esveràssiu esveràvem esveràveu esverés esveréssem esverésseu esveréssim esveréssiu esverí occ sept val v
allarmare

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
apertura

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
svastica

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
esofago

et /et/ pronoun
ti

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
eterno

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
eternità

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimologia

etimològic /e.ti.moˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ti.moˈɫɔ.ʒik/ /ə.ti.moˈɫɔ.ʒik/ /ə.ti.muˈɫɔ.ʒik/ adj masc
etimologico
Relatiu o pertanyent a l'etimologia.

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
etimologicamente

etiopatogènia /e.ti.o.pa.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /e.ti.o.pa.toˈʒɛ.ni.a/ /ə.ti.o.pə.toˈʒɛ.ni.ə/ /ə.ti.u.pə.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
etiopathogenesis

etmoïdal /ed.mo.iˈðaɫ/ /əd.mo.iˈðaɫ/ /əd.mu.iˈðaɫ/ adj
etmoidale
Pertanyent o relatiu a l'etmoide.

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukaryota

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
eucaristia

eucarístic /ew.kaˈɾis.tik/ /əw.kəˈɾis.tik/ adj masc
eucaristico

eufònicament /ewˌfɔ.ni.kaˈmen/ /ewˌfɔ.ni.kaˈment/ /əwˌfɔ.ni.kəˈmen/ /əwˌfɔ.ni.kəˈment/ adv
eufonicamente

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforia

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) europeïtz europeïtza europeïtzada europeïtzades europeïtzam europeïtzant europeïtzar europeïtzara europeïtzaran europeïtzarem europeïtzaren europeïtzares europeïtzareu europeïtzaria europeïtzarien europeïtzaries europeïtzarà europeïtzaràs europeïtzaré europeïtzaríem europeïtzaríeu europeïtzassen europeïtzasses europeïtzassin europeïtzassis europeïtzat europeïtzats europeïtzau europeïtzava europeïtzaven europeïtzaves europeïtze europeïtzem europeïtzen europeïtzes europeïtzessen europeïtzesses europeïtzessin europeïtzessis europeïtzeu europeïtzi europeïtzin europeïtzis europeïtzo europeïtzà europeïtzàrem europeïtzàreu europeïtzàs europeïtzàssem europeïtzàsseu europeïtzàssim europeïtzàssiu europeïtzàvem europeïtzàveu europeïtzés europeïtzéssem europeïtzésseu europeïtzéssim europeïtzéssiu europeïtzí occ sept val v
europeizzare

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europio

eurovisiu /ew.ɾo.viˈziw/ /ew.ɾo.βiˈziw/ /əw.ɾo.viˈziw/ /əw.ɾu.viˈziw/ /əw.ɾu.βiˈziw/ adj masc
eurovisivo

eurítmicament /ewˌɾid.mi.kaˈmen/ /ewˌɾid.mi.kaˈment/ /əwˌɾid.mi.kəˈmen/ /əwˌɾid.mi.kəˈment/ adv
euritmicamente

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanasia

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
evacuare

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
vangelo

evangelista /e.vaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /e.βaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /ə.vəɲ.ʒəˈɫis.tə/ /ə.βəɲ.ʒəˈɫis.tə/ n masc
evangelistaaa

evangelització /e.van.d͡ʒe.ɫi.za.siˈo/ /e.βan.d͡ʒe.ɫi.d͡za.siˈo/ /e.βan.d͡ʒe.ɫi.za.siˈo/ /ə.van.ʒə.ɫid.za.siˈo/ /ə.βən.ʒə.ɫid.zə.siˈo/ n fem
evangelizzazione

evangelitzar /e.van.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /e.βan.d͡ʒe.ɫiˈd͡za/ /e.βan.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /ə.vən.ʒə.ɫidˈza/ /ə.βən.ʒə.ɫidˈza/ alg ant bal cent eiv evangelitz evangelitza evangelitzada evangelitzades evangelitzaia evangelitzaien evangelitzaies evangelitzam evangelitzant evangelitzar evangelitzara evangelitzaran evangelitzarem evangelitzaren evangelitzares evangelitzareu evangelitzaria evangelitzarien evangelitzaries evangelitzariva evangelitzariven evangelitzarives evangelitzarà evangelitzaràs evangelitzaré evangelitzaríem evangelitzaríeu evangelitzarívem evangelitzaríveu evangelitzassen evangelitzasses evangelitzassin evangelitzassis evangelitzat evangelitzats evangelitzau evangelitzava evangelitzaven evangelitzaves evangelitzavi evangelitzavo evangelitze evangelitzeguem evangelitzeguessa evangelitzeguessen evangelitzeguesses evangelitzegueu evangelitzegués evangelitzeguéssom evangelitzeguéssou evangelitzem evangelitzen evangelitzes evangelitzessa evangelitzessen evangelitzesses evangelitzessi evangelitzessin evangelitzessis evangelitzeu evangelitzi evangelitzin evangelitzis evangelitzo evangelitzos evangelitzs evangelitzà evangelitzàiem evangelitzàieu evangelitzàrem evangelitzàreu evangelitzàs evangelitzàssem evangelitzàsseu evangelitzàssim evangelitzàssiu evangelitzàvem evangelitzàvets evangelitzàveu evangelitzàvom evangelitzés evangelitzéssem evangelitzésseu evangelitzéssim evangelitzéssiu evangelitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evangelizzare

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
evangelico

evangèlicament /e.vaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /e.βaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ /ə.βəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ adv
evangelicamente

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
vaporizzazione

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evapor evapora evaporada evaporades evaporam evaporant evaporar evaporara evaporaran evaporarem evaporaren evaporares evaporareu evaporaria evaporarien evaporaries evaporarà evaporaràs evaporaré evaporaríem evaporaríeu evaporassen evaporasses evaporassin evaporassis evaporat evaporats evaporau evaporava evaporaven evaporaves evapore evaporem evaporen evapores evaporessen evaporesses evaporessin evaporessis evaporeu evapori evaporin evaporis evaporo evaporà evaporàrem evaporàreu evaporàs evaporàssem evaporàsseu evaporàssim evaporàssiu evaporàvem evaporàveu evaporés evaporéssem evaporésseu evaporéssim evaporéssiu evaporí occ sept val v
evaporare

evasivament /e.vaˌzi.vaˈment/ /e.βaˌzi.βaˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈment/ /ə.βəˌzi.βəˈmen/ adv
evasivamente

evasió fiscal n fem
evasione fiscale

eventualment /e.ven.tuˌaɫˈment/ /e.βen.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈment/ /ə.βən.tuˌaɫˈmen/ adv
eventualmente

evidenciar /e.vi.ðen.siˈaɾ/ /e.βi.ðen.siˈa/ /ə.vi.ðən.siˈa/ /ə.βi.ðən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) evidencia evidenciada evidenciades evidenciam evidenciant evidenciar evidenciara evidenciaran evidenciarem evidenciaren evidenciares evidenciareu evidenciaria evidenciarien evidenciaries evidenciarà evidenciaràs evidenciaré evidenciaríem evidenciaríeu evidenciassen evidenciasses evidenciassin evidenciassis evidenciat evidenciats evidenciau evidenciava evidenciaven evidenciaves evidencie evidenciem evidencien evidencies evidenciessen evidenciesses evidenciessin evidenciessis evidencieu evidencii evidencio evidencià evidenciàrem evidenciàreu evidenciàs evidenciàssem evidenciàsseu evidenciàssim evidenciàssiu evidenciàvem evidenciàveu evidenciés evidenciéssem evidenciésseu evidenciéssim evidenciéssiu evidencií evidenciï evidenciïn evidenciïs occ sept val v
evidenziare

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
evidente

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
evidentemente

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
evitare

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evocare

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv evolucion evoluciona evolucionada evolucionades evolucionaia evolucionaien evolucionaies evolucionam evolucionant evolucionar evolucionara evolucionaran evolucionarem evolucionaren evolucionares evolucionareu evolucionaria evolucionarien evolucionaries evolucionariva evolucionariven evolucionarives evolucionarà evolucionaràs evolucionaré evolucionaríem evolucionaríeu evolucionarívem evolucionaríveu evolucionassen evolucionasses evolucionassin evolucionassis evolucionat evolucionats evolucionau evolucionava evolucionaven evolucionaves evolucionavi evolucionavo evolucione evolucioneguem evolucioneguessa evolucioneguessen evolucioneguesses evolucionegueu evolucionegués evolucioneguéssom evolucioneguéssou evolucionem evolucionen evoluciones evolucionessa evolucionessen evolucionesses evolucionessi evolucionessin evolucionessis evolucioneu evolucioni evolucionin evolucionis evoluciono evolucionos evolucions evolucionà evolucionàiem evolucionàieu evolucionàrem evolucionàreu evolucionàs evolucionàssem evolucionàsseu evolucionàssim evolucionàssiu evolucionàvem evolucionàvets evolucionàveu evolucionàvom evolucionés evolucionéssem evolucionésseu evolucionéssim evolucionéssiu evolucioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evolvere

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evoluzione

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exacerb exacerba exacerbada exacerbades exacerbam exacerbant exacerbar exacerbara exacerbaran exacerbarem exacerbaren exacerbares exacerbareu exacerbaria exacerbarien exacerbaries exacerbarà exacerbaràs exacerbaré exacerbaríem exacerbaríeu exacerbassen exacerbasses exacerbassin exacerbassis exacerbat exacerbats exacerbau exacerbava exacerbaven exacerbaves exacerbe exacerbem exacerben exacerbes exacerbessen exacerbesses exacerbessin exacerbessis exacerbeu exacerbi exacerbin exacerbis exacerbo exacerbà exacerbàrem exacerbàreu exacerbàs exacerbàssem exacerbàsseu exacerbàssim exacerbàssiu exacerbàvem exacerbàveu exacerbés exacerbéssem exacerbésseu exacerbéssim exacerbéssiu exacerbí occ sept val v
esacerbare

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
esattamente

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
esatto
Precís, ajustat a un patró.

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
esattezza
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.

exageradament /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈment/ /eɡ.za.ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈment/ adv
esageratamente

exaltació /eɡ.zaɫ.ta.siˈo/ /əɡ.zəɫ.tə.siˈo/ n fem
esaltamento

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ alg ant bal cent eiv exalt exalta exaltada exaltades exaltaia exaltaien exaltaies exaltam exaltant exaltar exaltara exaltaran exaltarem exaltaren exaltares exaltareu exaltaria exaltarien exaltaries exaltariva exaltariven exaltarives exaltarà exaltaràs exaltaré exaltaríem exaltaríeu exaltarívem exaltaríveu exaltassen exaltasses exaltassin exaltassis exaltat exaltats exaltau exaltava exaltaven exaltaves exaltavi exaltavo exalte exalteguem exalteguessa exalteguessen exalteguesses exaltegueu exaltegués exalteguéssom exalteguéssou exaltem exalten exaltes exaltessa exaltessen exaltesses exaltessi exaltessin exaltessis exalteu exalti exaltin exaltis exalto exaltos exalts exaltà exaltàiem exaltàieu exaltàrem exaltàreu exaltàs exaltàssem exaltàsseu exaltàssim exaltàssiu exaltàvem exaltàvets exaltàveu exaltàvom exaltés exaltéssem exaltésseu exaltéssim exaltéssiu exaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esaltare
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.
(metafòricament) Realçar el mèrit o circumstàncies d'algú o alguna cosa amb massa encariment.

exalçament /eɡ.zaɫ.saˈmen/ /eɡ.zaɫ.saˈment/ /əɡ.zəɫ.səˈmen/ /əɡ.zəɫ.səˈment/ n masc
esaltamento

exalçar /eɡ.zaɫˈsa/ /eɡ.zaɫˈsaɾ/ /əɡ.zəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exalce exalcem exalcen exalces exalcessen exalcesses exalcessin exalcessis exalceu exalci exalcin exalcis exalcés exalcéssem exalcésseu exalcéssim exalcéssiu exalcí exalç exalça exalçada exalçades exalçam exalçant exalçar exalçara exalçaran exalçarem exalçaren exalçares exalçareu exalçaria exalçarien exalçaries exalçarà exalçaràs exalçaré exalçaríem exalçaríeu exalçassen exalçasses exalçassin exalçassis exalçat exalçats exalçau exalçava exalçaven exalçaves exalço exalçà exalçàrem exalçàreu exalçàs exalçàssem exalçàsseu exalçàssim exalçàssiu exalçàvem exalçàveu occ sept val v
esaltare

examen /eɡˈza.men/ /əɡˈza.mən/ n masc
recensione

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ alg ant bal cent eiv examina examinada examinades examinaia examinaien examinaies examinam examinant examinar examinara examinaran examinarem examinaren examinares examinareu examinaria examinarien examinaries examinariva examinariven examinarives examinarà examinaràs examinaré examinaríem examinaríeu examinarívem examinaríveu examinassen examinasses examinassin examinassis examinat examinats examinau examinava examinaven examinaves examinavi examinavo examine examineguem examineguessa examineguessen examineguesses examinegueu examinegués examineguéssom examineguéssou examinem examinen examines examinessa examinessen examinesses examinessi examinessin examinessis examineu examini examinin examinis examino examinos examinà examinàiem examinàieu examinàrem examinàreu examinàs examinàssem examinàsseu examinàssim examinàssiu examinàvem examinàvets examinàveu examinàvom examinés examinéssem examinésseu examinéssim examinéssiu examiní examín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esaminare

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exasper exaspera exasperada exasperades exasperam exasperant exasperar exasperara exasperaran exasperarem exasperaren exasperares exasperareu exasperaria exasperarien exasperaries exasperarà exasperaràs exasperaré exasperaríem exasperaríeu exasperassen exasperasses exasperassin exasperassis exasperat exasperats exasperau exasperava exasperaven exasperaves exaspere exasperem exasperen exasperes exasperessen exasperesses exasperessin exasperessis exaspereu exasperi exasperin exasperis exaspero exasperà exasperàrem exasperàreu exasperàs exasperàssem exasperàsseu exasperàssim exasperàssiu exasperàvem exasperàveu exasperés exasperéssem exasperésseu exasperéssim exasperéssiu exasperí occ sept val v
esasperare

excedència /ek.seˈðɛn.si.a/ /ək.səˈðɛn.si.ə/ n fem
aspettativa

excelsament /ekˌsɛɫ.saˈmen/ /ekˌsɛɫ.saˈment/ /əkˌsɛɫ.səˈmen/ /əkˌsɛɫ.səˈment/ adv
eccelsamente

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
eccellente
De gran valor.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ n masc
trenta
La màxima qualificació d'un alumne.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
eccellentemente

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
eccellenza

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
eccezionalmente

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
eccezione

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
eccessivamente

excitació /ek.si.ta.siˈo/ /ək.si.tə.siˈo/ n fem
eccitazione

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ alg ant bal cent eiv excit excita excitada excitades excitaia excitaien excitaies excitam excitant excitar excitara excitaran excitarem excitaren excitares excitareu excitaria excitarien excitaries excitariva excitariven excitarives excitarà excitaràs excitaré excitaríem excitaríeu excitarívem excitaríveu excitassen excitasses excitassin excitassis excitat excitats excitau excitava excitaven excitaves excitavi excitavo excite exciteguem exciteguessa exciteguessen exciteguesses excitegueu excitegués exciteguéssom exciteguéssou excitem exciten excites excitessa excitessen excitesses excitessi excitessin excitessis exciteu exciti excitin excitis excito excitos excits excità excitàiem excitàieu excitàrem excitàreu excitàs excitàssem excitàsseu excitàssim excitàssiu excitàvem excitàvets excitàveu excitàvom excités excitéssem excitésseu excitéssim excitéssiu excití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eccitare
Provocar o activar vivament sentiments.
Estimular un òrgan del cos.
Despertar el desig sexual.

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
esclusivamente

excomunió /eks.ko.mu.niˈo/ /əks.ko.mu.niˈo/ /əks.ku.mu.niˈo/ n fem
comunica

excorticar /as.kul.tiˈɡa/ /eks.kor.tiˈka/ /eks.koɾ.tiˈka/ /eks.koɾ.tiˈkaɾ/ /əks.koɾ.tiˈka/ /əks.kur.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) excortic excortica excorticada excorticades excorticam excorticant excorticar excorticara excorticaran excorticarem excorticaren excorticares excorticareu excorticaria excorticarien excorticaries excorticarà excorticaràs excorticaré excorticaríem excorticaríeu excorticassen excorticasses excorticassin excorticassis excorticat excorticats excorticau excorticava excorticaven excorticaves excortico excorticà excorticàrem excorticàreu excorticàs excorticàssem excorticàsseu excorticàssim excorticàssiu excorticàvem excorticàveu excortique excortiquem excortiquen excortiques excortiquessen excortiquesses excortiquessin excortiquessis excortiqueu excortiqui excortiquin excortiquis excortiqués excortiquéssem excortiquésseu excortiquéssim excortiquéssiu excortiquí occ sept val v
scorticare

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
scrementi

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ n masc
escursionismo

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
escursione

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
scusa

excèntricament /ekˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ /ekˌsɛn.tɾi.kaˈment/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈment/ adv
eccentricamente

execrablement /eɡ.zeˌkɾa.bɫeˈment/ /eɡ.zeˌkɾa.βɫeˈmen/ /eɡ.zeˌkɾab.bɫeˈmen/ /əɡ.zəˌkɾa.βɫəˈmen/ /əɡ.zəˌkɾab.bɫəˈmen/ /əɡ.zəˌkɾab.bɫəˈment/ adv
esecrabilmente

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
esecuzione

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
eseguirer
Portar a terme un treball fins al final.
Tocar amb un instrument una obra musical.
giustiziare eseguirer
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

executiu /eɡ.ze.kuˈtiw/ /əɡ.zə.kuˈtiw/ adj masc
esecutivo

executivament /eɡ.ze.kuˌti.vaˈment/ /eɡ.ze.kuˌti.βaˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈment/ /əɡ.zə.kuˌti.βəˈmen/ adv
esecutivamente

executor /eɡ.ze.kuˈto/ /eɡ.ze.kuˈtoɾ/ /əɡ.zə.kuˈto/ adj masc
essecutore

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
esemplare
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
esemplare
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ adv
esemplarmente

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
esempio

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
esente

exemptar /eɡ.zemˈta/ /eɡ.zemˈtaɾ/ /əɡ.zəmˈta/ alg ant bal cent eiv exempt exempta exemptada exemptades exemptaia exemptaien exemptaies exemptam exemptant exemptar exemptara exemptaran exemptarem exemptaren exemptares exemptareu exemptaria exemptarien exemptaries exemptariva exemptariven exemptarives exemptarà exemptaràs exemptaré exemptaríem exemptaríeu exemptarívem exemptaríveu exemptassen exemptasses exemptassin exemptassis exemptat exemptats exemptau exemptava exemptaven exemptaves exemptavi exemptavo exempte exempteguem exempteguessa exempteguessen exempteguesses exemptegueu exemptegués exempteguéssom exempteguéssou exemptem exempten exemptes exemptessa exemptessen exemptesses exemptessi exemptessin exemptessis exempteu exempti exemptin exemptis exempto exemptos exempts exemptà exemptàiem exemptàieu exemptàrem exemptàreu exemptàs exemptàssem exemptàsseu exemptàssim exemptàssiu exemptàvem exemptàvets exemptàveu exemptàvom exemptés exemptéssem exemptésseu exemptéssim exemptéssiu exemptí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esonerare

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
esercizio

exercir /eɡ.zerˈsi/ /eɡ.zeɾˈsi/ /eɡ.zeɾˈsiɾ/ /əɡ.zərˈsi/ bal exerceix exerceixen exerceixes exerceixi exerceixin exerceixis exerceixo exercesc exercesqui exercesquin exercesquis exercia exercida exercides exercien exercies exerciguem exercigueu exercim exercint exercir exercira exerciran exercirem exerciren exercires exercireu exerciria exercirien exerciries exercirà exerciràs exerciré exerciríem exerciríeu exercisc exercisca exercisquen exercisques exercissen exercisses exercissin exercissis exercit exercits exerciu exercix exercixen exercixes exercixo exercí exercíem exercíeu exercírem exercíreu exercís exercíssem exercísseu exercíssim exercíssiu n-occ occ sept val v
esercitare

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ alg ant bal cent eiv exercit exercita exercitada exercitades exercitaia exercitaien exercitaies exercitam exercitant exercitar exercitara exercitaran exercitarem exercitaren exercitares exercitareu exercitaria exercitarien exercitaries exercitariva exercitariven exercitarives exercitarà exercitaràs exercitaré exercitaríem exercitaríeu exercitarívem exercitaríveu exercitassen exercitasses exercitassin exercitassis exercitat exercitats exercitau exercitava exercitaven exercitaves exercitavi exercitavo exercite exerciteguem exerciteguessa exerciteguessen exerciteguesses exercitegueu exercitegués exerciteguéssom exerciteguéssou exercitem exerciten exercites exercitessa exercitessen exercitesses exercitessi exercitessin exercitessis exerciteu exerciti exercitin exercitis exercito exercitos exercits exercità exercitàiem exercitàieu exercitàrem exercitàreu exercitàs exercitàssem exercitàsseu exercitàssim exercitàssiu exercitàvem exercitàvets exercitàveu exercitàvom exercités exercitéssem exercitésseu exercitéssim exercitéssiu exercití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esercitare

exfoliació /eks.fo.ɫi.a.siˈo/ /əks.fo.ɫi.ə.siˈo/ /əks.fu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
esfoliazione

exhaurir /eɡ.zawˈɾi/ /eɡ.zawˈɾiɾ/ /əɡ.zəwˈɾi/ bal exhaureix exhaureixen exhaureixes exhaureixi exhaureixin exhaureixis exhaureixo exhauresc exhauresqui exhauresquin exhauresquis exhauria exhaurida exhaurides exhaurien exhauries exhauriguem exhaurigueu exhaurim exhaurint exhaurir exhaurira exhauriran exhaurirem exhauriren exhaurires exhaurireu exhauriria exhauririen exhauriries exhaurirà exhauriràs exhauriré exhauriríem exhauriríeu exhaurisc exhaurisca exhaurisquen exhaurisques exhaurissen exhaurisses exhaurissin exhaurissis exhaurit exhaurits exhauriu exhaurix exhaurixen exhaurixes exhaurixo exhaurí exhauríem exhauríeu exhaurírem exhauríreu exhaurís exhauríssem exhaurísseu exhauríssim exhauríssiu n-occ occ sept val v
esaurire
Consumir completament, esgotar.

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
esaustivo

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ alg ant bal centr eiv exhibeix exhibeixa exhibeixen exhibeixes exhibeixi exhibeixin exhibeixis exhibeixo exhibeixs exhibesc exhibesca exhibesquen exhibesques exhibesqui exhibesquin exhibesquis exhibia exhibida exhibides exhibien exhibies exhibiguem exhibiguera exhibigueren exhibigueres exhibiguessen exhibiguesses exhibiguessin exhibiguessis exhibigueu exhibigueva exhibigueven exhibigueves exhibigué exhibiguérem exhibiguéreu exhibigués exhibiguéssem exhibiguésseu exhibiguéssim exhibiguéssiu exhibiguévem exhibiguéveu exhibim exhibint exhibir exhibira exhibiran exhibirem exhibiren exhibires exhibireu exhibiria exhibirien exhibiries exhibiriva exhibiriven exhibirives exhibirà exhibiràs exhibiré exhibiríem exhibiríeu exhibirívem exhibiríveu exhibisc exhibisca exhibisco exhibiscos exhibisquem exhibisquen exhibisques exhibisqueu exhibissa exhibissen exhibisses exhibissi exhibissin exhibissis exhibist exhibit exhibits exhibiu exhibiva exhibiven exhibives exhibix exhibixa exhibixen exhibixes exhibixi exhibixin exhibixis exhibixo exhibixos exhibí exhibíem exhibíets exhibíeu exhibírem exhibíreu exhibís exhibíscon exhibíssem exhibísseu exhibíssim exhibíssiu exhibíssom exhibíssou exhibívem exhibíveu exhibíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esibire

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exhum exhuma exhumada exhumades exhumam exhumant exhumar exhumara exhumaran exhumarem exhumaren exhumares exhumareu exhumaria exhumarien exhumaries exhumarà exhumaràs exhumaré exhumaríem exhumaríeu exhumassen exhumasses exhumassin exhumassis exhumat exhumats exhumau exhumava exhumaven exhumaves exhume exhumem exhumen exhumes exhumessen exhumesses exhumessin exhumessis exhumeu exhumi exhumin exhumis exhumo exhumà exhumàrem exhumàreu exhumàs exhumàssem exhumàsseu exhumàssim exhumàssiu exhumàvem exhumàveu exhumés exhuméssem exhumésseu exhuméssim exhuméssiu exhumí occ sept val v
esumare
desenterrar

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ adj
sigente

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
esigere

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ adj masc
esiguo

exiguament /eɡˌzi.ɣwaˈmen/ /eɡˌzi.ɣwaˈment/ /əɡˌzi.ɣwəˈmen/ /əɡˌzi.ɣwəˈment/ adv
esiguamente

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
esilio

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
esistente

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
esistere
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
esistenza

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ alg ant bal cent eiv exoner exonera exonerada exonerades exoneraia exoneraien exoneraies exoneram exonerant exonerar exonerara exoneraran exonerarem exoneraren exonerares exonerareu exoneraria exonerarien exoneraries exonerariva exonerariven exonerarives exonerarà exoneraràs exoneraré exoneraríem exoneraríeu exonerarívem exoneraríveu exonerassen exonerasses exonerassin exonerassis exonerat exonerats exonerau exonerava exoneraven exoneraves exoneravi exoneravo exonere exonereguem exonereguessa exonereguessen exonereguesses exoneregueu exoneregués exonereguéssom exonereguéssou exonerem exoneren exoneres exoneressa exoneressen exoneresses exoneressi exoneressin exoneressis exonereu exoneri exonerin exoneris exonero exoneros exoners exonerà exoneràiem exoneràieu exoneràrem exoneràreu exoneràs exoneràssem exoneràsseu exoneràssim exoneràssiu exoneràvem exoneràvets exoneràveu exoneràvom exonerés exoneréssem exonerésseu exoneréssim exoneréssiu exonerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sgravare

exorbitantment /eɡ.zor.βiˌtamˈmen/ /eɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /eɡ.zoɾ.βiˌtamˈmen/ /əɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /əɡ.zur.biˌtamˈmen/ adv
esorbitantemente

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
esorcismo

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ alg ant bal cent eiv exorcitz exorcitza exorcitzada exorcitzades exorcitzaia exorcitzaien exorcitzaies exorcitzam exorcitzant exorcitzar exorcitzara exorcitzaran exorcitzarem exorcitzaren exorcitzares exorcitzareu exorcitzaria exorcitzarien exorcitzaries exorcitzariva exorcitzariven exorcitzarives exorcitzarà exorcitzaràs exorcitzaré exorcitzaríem exorcitzaríeu exorcitzarívem exorcitzaríveu exorcitzassen exorcitzasses exorcitzassin exorcitzassis exorcitzat exorcitzats exorcitzau exorcitzava exorcitzaven exorcitzaves exorcitzavi exorcitzavo exorcitze exorcitzeguem exorcitzeguessa exorcitzeguessen exorcitzeguesses exorcitzegueu exorcitzegués exorcitzeguéssom exorcitzeguéssou exorcitzem exorcitzen exorcitzes exorcitzessa exorcitzessen exorcitzesses exorcitzessi exorcitzessin exorcitzessis exorcitzeu exorcitzi exorcitzin exorcitzis exorcitzo exorcitzos exorcitzs exorcitzà exorcitzàiem exorcitzàieu exorcitzàrem exorcitzàreu exorcitzàs exorcitzàssem exorcitzàsseu exorcitzàssim exorcitzàssiu exorcitzàvem exorcitzàvets exorcitzàveu exorcitzàvom exorcitzés exorcitzéssem exorcitzésseu exorcitzéssim exorcitzéssiu exorcitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esorcizzare

exormador n masc
fattucchiero

exornació /eɡ.zoɾ.na.siˈo/ /əɡ.zoɾ.nə.siˈo/ /əɡ.zur.nə.siˈo/ n fem
ornamento

exornar /eɡ.zorˈna/ /eɡ.zoɾˈna/ /eɡ.zoɾˈnaɾ/ /əɡ.zoɾˈna/ /əɡ.zurˈna/ alg ant bal cent eiv exorn exorna exornada exornades exornaia exornaien exornaies exornam exornant exornar exornara exornaran exornarem exornaren exornares exornareu exornaria exornarien exornaries exornariva exornariven exornarives exornarà exornaràs exornaré exornaríem exornaríeu exornarívem exornaríveu exornassen exornasses exornassin exornassis exornat exornats exornau exornava exornaven exornaves exornavi exornavo exorne exorneguem exorneguessa exorneguessen exorneguesses exornegueu exornegués exorneguéssom exorneguéssou exornem exornen exornes exornessa exornessen exornesses exornessi exornessin exornessis exorneu exorni exornin exornis exorno exornos exorns exornà exornàiem exornàieu exornàrem exornàreu exornàs exornàssem exornàsseu exornàssim exornàssiu exornàvem exornàvets exornàveu exornàvom exornés exornéssem exornésseu exornéssim exornéssiu exorní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ornare

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
esoscheletro

expandir /eks.panˈdi/ /eks.panˈdiɾ/ /əks.pənˈdi/ bal expandeix expandeixen expandeixes expandeixi expandeixin expandeixis expandeixo expandesc expandesqui expandesquin expandesquis expandia expandida expandides expandien expandies expandiguem expandigueu expandim expandint expandir expandira expandiran expandirem expandiren expandires expandireu expandiria expandirien expandiries expandirà expandiràs expandiré expandiríem expandiríeu expandisc expandisca expandisquen expandisques expandissen expandisses expandissin expandissis expandit expandits expandiu expandix expandixen expandixes expandixo expandí expandíem expandíeu expandírem expandíreu expandís expandíssem expandísseu expandíssim expandíssiu n-occ occ sept val v
espandere

expansivament /eks.panˌsi.vaˈment/ /eks.panˌsi.βaˈmen/ /əks.pənˌsi.vəˈmen/ /əks.pənˌsi.vəˈment/ /əks.pənˌsi.βəˈmen/ adv
espansivamente

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
aspettativa

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
aspettativa

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expector expectora expectorada expectorades expectoram expectorant expectorar expectorara expectoraran expectorarem expectoraren expectorares expectorareu expectoraria expectorarien expectoraries expectorarà expectoraràs expectoraré expectoraríem expectoraríeu expectorassen expectorasses expectorassin expectorassis expectorat expectorats expectorau expectorava expectoraven expectoraves expectore expectorem expectoren expectores expectoressen expectoresses expectoressin expectoressis expectoreu expectori expectorin expectoris expectoro expectorà expectoràrem expectoràreu expectoràs expectoràssem expectoràsseu expectoràssim expectoràssiu expectoràvem expectoràveu expectorés expectoréssem expectorésseu expectoréssim expectoréssiu expectorí occ sept val v
espettorare

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
spedizione

expedidor /eks.pe.ðiˈðo/ /eks.pe.ðiˈðoɾ/ /əks.pə.ðiˈðo/ n masc
emittente

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ alg ant bal centr eiv expel·leix expel·leixa expel·leixen expel·leixes expel·leixi expel·leixin expel·leixis expel·leixo expel·leixs expel·lesc expel·lesca expel·lesquen expel·lesques expel·lesqui expel·lesquin expel·lesquis expel·lia expel·lida expel·lides expel·lien expel·lies expel·liguem expel·liguera expel·ligueren expel·ligueres expel·liguessen expel·liguesses expel·liguessin expel·liguessis expel·ligueu expel·ligueva expel·ligueven expel·ligueves expel·ligué expel·liguérem expel·liguéreu expel·ligués expel·liguéssem expel·liguésseu expel·liguéssim expel·liguéssiu expel·liguévem expel·liguéveu expel·lim expel·lint expel·lir expel·lira expel·liran expel·lirem expel·liren expel·lires expel·lireu expel·liria expel·lirien expel·liries expel·liriva expel·liriven expel·lirives expel·lirà expel·liràs expel·liré expel·liríem expel·liríeu expel·lirívem expel·liríveu expel·lisc expel·lisca expel·lisco expel·liscos expel·lisquem expel·lisquen expel·lisques expel·lisqueu expel·lissa expel·lissen expel·lisses expel·lissi expel·lissin expel·lissis expel·list expel·lit expel·lits expel·liu expel·liva expel·liven expel·lives expel·lix expel·lixa expel·lixen expel·lixes expel·lixi expel·lixin expel·lixis expel·lixo expel·lixos expel·lí expel·líem expel·líets expel·líeu expel·lírem expel·líreu expel·lís expel·líscon expel·líssem expel·lísseu expel·líssim expel·líssiu expel·líssom expel·líssou expel·lívem expel·líveu expel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
espellere

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
esperimento
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentalment /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈmen/ /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈment/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈmen/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈment/ adv
sperimentalmente

experimentar /eks.pe.ɾi.menˈta/ /eks.pe.ɾi.menˈtaɾ/ /əks.pə.ɾi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) experiment experimenta experimentada experimentades experimentam experimentant experimentar experimentara experimentaran experimentarem experimentaren experimentares experimentareu experimentaria experimentarien experimentaries experimentarà experimentaràs experimentaré experimentaríem experimentaríeu experimentassen experimentasses experimentassin experimentassis experimentat experimentats experimentau experimentava experimentaven experimentaves experimente experimentem experimenten experimentes experimentessen experimentesses experimentessin experimentessis experimenteu experimenti experimentin experimentis experimento experimentà experimentàrem experimentàreu experimentàs experimentàssem experimentàsseu experimentàssim experimentàssiu experimentàvem experimentàveu experimentés experimentéssem experimentésseu experimentéssim experimentéssiu experimentí occ sept val v
sperimentare
Tenir experiències.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
esperienza

expertament /eksˌpɛr.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈment/ /əksˌpɛr.təˈmen/ /əksˌpɛɾ.təˈment/ adv
espertamente

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ alg ant bal cent eiv explan explana explanada explanades explanaia explanaien explanaies explanam explanant explanar explanara explanaran explanarem explanaren explanares explanareu explanaria explanarien explanaries explanariva explanariven explanarives explanarà explanaràs explanaré explanaríem explanaríeu explanarívem explanaríveu explanassen explanasses explanassin explanassis explanat explanats explanau explanava explanaven explanaves explanavi explanavo explane explaneguem explaneguessa explaneguessen explaneguesses explanegueu explanegués explaneguéssom explaneguéssou explanem explanen explanes explanessa explanessen explanesses explanessi explanessin explanessis explaneu explani explanin explanis explano explanos explans explanà explanàiem explanàieu explanàrem explanàreu explanàs explanàssem explanàsseu explanàssim explanàssiu explanàvem explanàvets explanàveu explanàvom explanés explanéssem explanésseu explanéssim explanéssiu explaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spiegare

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
spiegare chiarire
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explicitar /eks.pɫi.siˈta/ /eks.pɫi.siˈtaɾ/ /əks.pɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv explicit explicita explicitada explicitades explicitaia explicitaien explicitaies explicitam explicitant explicitar explicitara explicitaran explicitarem explicitaren explicitares explicitareu explicitaria explicitarien explicitaries explicitariva explicitariven explicitarives explicitarà explicitaràs explicitaré explicitaríem explicitaríeu explicitarívem explicitaríveu explicitassen explicitasses explicitassin explicitassis explicitat explicitats explicitau explicitava explicitaven explicitaves explicitavi explicitavo explicite expliciteguem expliciteguessa expliciteguessen expliciteguesses explicitegueu explicitegués expliciteguéssom expliciteguéssou explicitem expliciten explicites explicitessa explicitessen explicitesses explicitessi explicitessin explicitessis expliciteu expliciti explicitin explicitis explicito explicitos explicits explicità explicitàiem explicitàieu explicitàrem explicitàreu explicitàs explicitàssem explicitàsseu explicitàssim explicitàssiu explicitàvem explicitàvets explicitàveu explicitàvom explicités explicitéssem explicitésseu explicitéssim explicitéssiu explicití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esplicitare

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
esplorare

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
esplosivo
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
esplosivo
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
esplosione

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
esplodere
Esclatar.

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
esplicitamente

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
esponnte

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esportare

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exposa exposada exposades exposam exposant exposar exposara exposaran exposarem exposaren exposares exposareu exposaria exposarien exposaries exposarà exposaràs exposaré exposaríem exposaríeu exposassen exposasses exposassin exposassis exposat exposats exposau exposava exposaven exposaves expose exposem exposen exposes exposessen exposesses exposessin exposessis exposeu exposi exposin exposis exposo exposà exposàrem exposàreu exposàs exposàssem exposàsseu exposàssim exposàssiu exposàvem exposàveu exposés exposéssem exposésseu exposéssim exposéssiu exposí expòs occ sept val v
esporre

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
esposizione mostra
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
espressamente

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esprimere

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
espressivamente

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
espressione
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.
expressione espressione
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
espellere
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expòsit /eksˈpɔ.zit/ /əksˈpɔ.zit/ expòsita adj masc
esposito
Noi o noia que ha estat posat a la porta d'alguna església, casa o altre paratge públic, per no tenir amb què criar-lo els seus pares, o perquè no es conegui quins són.

exquisidament /eks.kiˌzi.ðaˈmen/ /eks.kiˌzi.ðaˈment/ /əks.kiˌzi.ðəˈmen/ /əks.kiˌzi.ðəˈment/ adv
squisitamente

extemporàniament /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈmen/ /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈment/ /əks.təm.poˌɾa.ni.əˈment/ /əks.təm.puˌɾa.ni.əˈmen/ adv
estemporaneamente

extensament /eksˌten.saˈmen/ /eksˌten.saˈment/ /əksˌtən.səˈment/ /əksˌtɛn.səˈmen/ adv
estesamente

extensivament /eks.tenˌsi.vaˈment/ /eks.tenˌsi.βaˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈment/ /əks.tənˌsi.βəˈmen/ adv
estensivamente

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
esteriormente

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ alg ant bal cent eiv extermina exterminada exterminades exterminaia exterminaien exterminaies exterminam exterminant exterminar exterminara exterminaran exterminarem exterminaren exterminares exterminareu exterminaria exterminarien exterminaries exterminariva exterminariven exterminarives exterminarà exterminaràs exterminaré exterminaríem exterminaríeu exterminarívem exterminaríveu exterminassen exterminasses exterminassin exterminassis exterminat exterminats exterminau exterminava exterminaven exterminaves exterminavi exterminavo extermine extermineguem extermineguessa extermineguessen extermineguesses exterminegueu exterminegués extermineguéssom extermineguéssou exterminem exterminen extermines exterminessa exterminessen exterminesses exterminessi exterminessin exterminessis extermineu extermini exterminin exterminis extermino exterminos exterminà exterminàiem exterminàieu exterminàrem exterminàreu exterminàs exterminàssem exterminàsseu exterminàssim exterminàssiu exterminàvem exterminàvets exterminàveu exterminàvom exterminés exterminéssem exterminésseu exterminéssim exterminéssiu exterminí extermín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sterminare

externament /eksˌtɛr.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈment/ /əksˌtɛr.nəˈmen/ /əksˌtɛɾ.nəˈment/ adv
esternamente

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
estinzione

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
spegnere

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
estirpazione

extirpar /eks.tirˈpa/ /eks.tiɾˈpa/ /eks.tiɾˈpaɾ/ /əks.tirˈpa/ alg ant bal cent eiv extirp extirpa extirpada extirpades extirpaia extirpaien extirpaies extirpam extirpant extirpar extirpara extirparan extirparem extirparen extirpares extirpareu extirparia extirparien extirparies extirpariva extirpariven extirparives extirparà extirparàs extirparé extirparíem extirparíeu extirparívem extirparíveu extirpassen extirpasses extirpassin extirpassis extirpat extirpats extirpau extirpava extirpaven extirpaves extirpavi extirpavo extirpe extirpeguem extirpeguessa extirpeguessen extirpeguesses extirpegueu extirpegués extirpeguéssom extirpeguéssou extirpem extirpen extirpes extirpessa extirpessen extirpesses extirpessi extirpessin extirpessis extirpeu extirpi extirpin extirpis extirpo extirpos extirps extirpà extirpàiem extirpàieu extirpàrem extirpàreu extirpàs extirpàssem extirpàsseu extirpàssim extirpàssiu extirpàvem extirpàvets extirpàveu extirpàvom extirpés extirpéssem extirpésseu extirpéssim extirpéssiu extirpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estirpare

extorsionar /eks.tor.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈnaɾ/ /əks.toɾ.si.oˈna/ /əks.tur.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv extorsion extorsiona extorsionada extorsionades extorsionaia extorsionaien extorsionaies extorsionam extorsionant extorsionar extorsionara extorsionaran extorsionarem extorsionaren extorsionares extorsionareu extorsionaria extorsionarien extorsionaries extorsionariva extorsionariven extorsionarives extorsionarà extorsionaràs extorsionaré extorsionaríem extorsionaríeu extorsionarívem extorsionaríveu extorsionassen extorsionasses extorsionassin extorsionassis extorsionat extorsionats extorsionau extorsionava extorsionaven extorsionaves extorsionavi extorsionavo extorsione extorsioneguem extorsioneguessa extorsioneguessen extorsioneguesses extorsionegueu extorsionegués extorsioneguéssom extorsioneguéssou extorsionem extorsionen extorsiones extorsionessa extorsionessen extorsionesses extorsionessi extorsionessin extorsionessis extorsioneu extorsioni extorsionin extorsionis extorsiono extorsionos extorsions extorsionà extorsionàiem extorsionàieu extorsionàrem extorsionàreu extorsionàs extorsionàssem extorsionàsseu extorsionàssim extorsionàssiu extorsionàvem extorsionàvets extorsionàveu extorsionàvom extorsionés extorsionéssem extorsionésseu extorsionéssim extorsionéssiu extorsioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estorcere

extorsió /eks.toɾ.siˈo/ /əks.toɾ.siˈo/ /əks.tur.siˈo/ n fem
estorsione

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
straordinario

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
straordinariamente

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ alg ant bal cent eiv extrapol extrapola extrapolada extrapolades extrapolaia extrapolaien extrapolaies extrapolam extrapolant extrapolar extrapolara extrapolaran extrapolarem extrapolaren extrapolares extrapolareu extrapolaria extrapolarien extrapolaries extrapolariva extrapolariven extrapolarives extrapolarà extrapolaràs extrapolaré extrapolaríem extrapolaríeu extrapolarívem extrapolaríveu extrapolassen extrapolasses extrapolassin extrapolassis extrapolat extrapolats extrapolau extrapolava extrapolaven extrapolaves extrapolavi extrapolavo extrapole extrapoleguem extrapoleguessa extrapoleguessen extrapoleguesses extrapolegueu extrapolegués extrapoleguéssom extrapoleguéssou extrapolem extrapolen extrapoles extrapolessa extrapolessen extrapolesses extrapolessi extrapolessin extrapolessis extrapoleu extrapoli extrapolin extrapolis extrapolo extrapolos extrapols extrapolà extrapolàiem extrapolàieu extrapolàrem extrapolàreu extrapolàs extrapolàssem extrapolàsseu extrapolàssim extrapolàssiu extrapolàvem extrapolàvets extrapolàveu extrapolàvom extrapolés extrapoléssem extrapolésseu extrapoléssim extrapoléssiu extrapolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estrapolare

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
extraterrestre

extravagantment /eks.tɾa.vaˌɣamˈment/ /eks.tɾa.βaˌɣamˈmen/ /əks.tɾə.vəˌɣamˈmen/ /əks.tɾə.vəˌɣamˈment/ /əks.tɾə.βəˌɣamˈmen/ adv
stravagantemente

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
estremo
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
estremo
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
estremamente

extremament /eksˌtɾe.maˈmen/ /eksˌtɾe.maˈment/ /əksˌtɾe.məˈmen/ /əksˌtɾe.məˈment/ adv
estremamente

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
estremità

extrínsecament /eksˌtɾin.se.kaˈmen/ /eksˌtɾin.se.kaˈment/ /əksˌtɾin.sə.kəˈmen/ /əksˌtɾin.sə.kəˈment/ adv
estrinsecamente

exuberantment /eɡ.zu.beˌɾamˈment/ /eɡ.zu.βeˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈment/ /əɡ.zu.βəˌɾamˈmen/ adv
esuberantemente

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ alg ant bal cent eiv exult exulta exultada exultades exultaia exultaien exultaies exultam exultant exultar exultara exultaran exultarem exultaren exultares exultareu exultaria exultarien exultaries exultariva exultariven exultarives exultarà exultaràs exultaré exultaríem exultaríeu exultarívem exultaríveu exultassen exultasses exultassin exultassis exultat exultats exultau exultava exultaven exultaves exultavi exultavo exulte exulteguem exulteguessa exulteguessen exulteguesses exultegueu exultegués exulteguéssom exulteguéssou exultem exulten exultes exultessa exultessen exultesses exultessi exultessin exultessis exulteu exulti exultin exultis exulto exultos exults exultà exultàiem exultàieu exultàrem exultàreu exultàs exultàssem exultàsseu exultàssim exultàssiu exultàvem exultàvets exultàveu exultàvom exultés exultéssem exultésseu exultéssim exultéssiu exultí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esultare

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
esercito armata
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
esotico

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
eolio
Relatiu o pertanyent a Eòlia, als seus habitants o a la seva llengua.
eolico
Relacionat amb el vent.

eòlic /eˈɔ.ɫik/ n masc
eolico
Dialecte del grec antic parlat pels eolis.

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fabric fabrica fabricada fabricades fabricam fabricant fabricar fabricara fabricaran fabricarem fabricaren fabricares fabricareu fabricaria fabricarien fabricaries fabricarà fabricaràs fabricaré fabricaríem fabricaríeu fabricassen fabricasses fabricassin fabricassis fabricat fabricats fabricau fabricava fabricaven fabricaves fabrico fabricà fabricàrem fabricàreu fabricàs fabricàssem fabricàsseu fabricàssim fabricàssiu fabricàvem fabricàveu fabrique fabriquem fabriquen fabriques fabriquessen fabriquesses fabriquessin fabriquessis fabriqueu fabriqui fabriquin fabriquis fabriqués fabriquéssem fabriquésseu fabriquéssim fabriquéssiu fabriquí occ sept val v
fabbricare

fabular /fa.βuˈla/ /fa.βuˈlaɾ/ /fə.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fabul fabula fabulada fabulades fabulam fabulant fabular fabulara fabularan fabularem fabularen fabulares fabulareu fabularia fabularien fabularies fabularà fabularàs fabularé fabularíem fabularíeu fabulassen fabulasses fabulassin fabulassis fabulat fabulats fabulau fabulava fabulaven fabulaves fabule fabulem fabulen fabules fabulessen fabulesses fabulessin fabulessis fabuleu fabuli fabulin fabulis fabulo fabulà fabulàrem fabulàreu fabulàs fabulàssem fabulàsseu fabulàssim fabulàssiu fabulàvem fabulàveu fabulés fabuléssem fabulésseu fabuléssim fabuléssiu fabulí occ sept val v
fabulere

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ adv
favolosamente

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
fazione

faceciosament /fa.se.siˌo.zaˈmen/ /fa.se.siˌo.zaˈment/ /fə.sə.siˌo.zəˈmen/ /fə.sə.siˌo.zəˈment/ adv
faceziosamente

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
facciale

facilitar /fa.si.ɫiˈta/ /fa.si.ɫiˈtaɾ/ /fə.si.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv facilit facilita facilitada facilitades facilitaia facilitaien facilitaies facilitam facilitant facilitar facilitara facilitaran facilitarem facilitaren facilitares facilitareu facilitaria facilitarien facilitaries facilitariva facilitariven facilitarives facilitarà facilitaràs facilitaré facilitaríem facilitaríeu facilitarívem facilitaríveu facilitassen facilitasses facilitassin facilitassis facilitat facilitats facilitau facilitava facilitaven facilitaves facilitavi facilitavo facilite faciliteguem faciliteguessa faciliteguessen faciliteguesses facilitegueu facilitegués faciliteguéssom faciliteguéssou facilitem faciliten facilites facilitessa facilitessen facilitesses facilitessi facilitessin facilitessis faciliteu faciliti facilitin facilitis facilito facilitos facilits facilità facilitàiem facilitàieu facilitàrem facilitàreu facilitàs facilitàssem facilitàsseu facilitàssim facilitàssiu facilitàvem facilitàvets facilitàveu facilitàvom facilités facilitéssem facilitésseu facilitéssim facilitéssiu facilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
facilitate
Fer més fàcil alguna cosa.
fornire
Donar a algú allò que necessita, proporcionar.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
fattibile

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
facitore
Persona que fa alguna cosa.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) factur factura facturada facturades facturam facturant facturar facturara facturaran facturarem facturaren facturares facturareu facturaria facturarien facturaries facturarà facturaràs facturaré facturaríem facturaríeu facturassen facturasses facturassin facturassis facturat facturats facturau facturava facturaven facturaves facture facturem facturen factures facturessen facturesses facturessin facturessis factureu facturi facturin facturis facturo facturà facturàrem facturàreu facturàs facturàssem facturàsseu facturàssim facturàssiu facturàvem facturàveu facturés facturéssem facturésseu facturéssim facturéssiu facturí occ sept val v
fatturare
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.
spedire
Enregistrar en un centre de transports l’equipatge o mercaderies a trametre a una destinació.

factòtum /fakˈtɔ.tum/ /fəkˈtɔ.tum/ n neut
factotum

facultar /fa.kuɫˈta/ /fa.kuɫˈtaɾ/ /fə.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) facult faculta facultada facultades facultam facultant facultar facultara facultaran facultarem facultaren facultares facultareu facultaria facultarien facultaries facultarà facultaràs facultaré facultaríem facultaríeu facultassen facultasses facultassin facultassis facultat facultats facultau facultava facultaven facultaves faculte facultem faculten facultes facultessen facultesses facultessin facultessis faculteu faculti facultin facultis faculto facultà facultàrem facultàreu facultàs facultàssem facultàsseu facultàssim facultàssiu facultàvem facultàveu facultés facultéssem facultésseu facultéssim facultéssiu facultí occ sept val v
autorizzare

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
facoltà
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

facultativament /fa.kuɫ.taˌti.vaˈment/ /fa.kuɫ.taˌti.βaˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈment/ /fə.kuɫ.təˌti.βəˈmen/ adv
facoltativamente

facècia n fem
facezia

fada /ˈfa.ða/ n fem
fata

fadament /ˌfa.ðaˈmen/ /ˌfa.ðaˈment/ /ˌfa.ðəˈmen/ /ˌfa.ðəˈment/ adv
insipidamente

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
faina

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagotto

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
faggio

faisà /fajˈza/ n masc
fagiano

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
guaina
Peça de roba interior elàstica que subjecta l’abdomen.

faixí /fajˈʃi/ /faˈʃi/ /fəˈʃi/ n masc
sciarpa

faiçó /fajˈso/ /fəjˈso/ n fem
aspetto

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falange
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
cuneo

falcó /faɫˈko/ n masc
falcone falco

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
grembo
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.
falda
Vessant inferior d'una muntanya.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
gonna
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
faldistorio

fals /ˈfaɫs/ adj masc
falso fasullo
Que no s'ajusta a la veritat.

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ adv
falsamente

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
falsità
Informació o dita falsa.

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ n fem
falsificazione

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
mancanza
Mancança d'una cosa necessària.
infrazione
Actuació contrària a un deure, considerat legalment una ofensa menor.

faltar /faɫˈta/ /faɫˈtaɾ/ /fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) falt falta faltada faltades faltam faltant faltar faltara faltaran faltarem faltaren faltares faltareu faltaria faltarien faltaries faltarà faltaràs faltaré faltaríem faltaríeu faltassen faltasses faltassin faltassis faltat faltats faltau faltava faltaven faltaves falte faltem falten faltes faltessen faltesses faltessin faltessis falteu falti faltin faltis falto faltà faltàrem faltàreu faltàs faltàssem faltàsseu faltàssim faltàssiu faltàvem faltàveu faltés faltéssem faltésseu faltéssim faltéssiu faltí occ sept val v
fallire

faluga /faˈɫu.ɣa/ /fəˈɫu.ɣə/ n fem
filuga
Embarcació petita impulsada per vela o rems.
Persona o animal bellugadís.
Sensació de ventre remogut.

fal·laçment /faɫˌɫazˈmen/ /faɫˌɫazˈment/ /faˌɫazˈmen/ /fəɫˌɫazˈmen/ /fəɫˌɫazˈment/ /fəˌɫazˈmen/ adv
fallacemente

fal·lera /faɫˈɫe.ɾa/ /fəɫˈɫe.ɾə/ n fem
passione

fal·libilitat /fa.ɫi.βi.ɫiˈtat/ /faɫ.ɫi.bi.ɫiˈtat/ /fə.ɫi.βi.ɫiˈtat/ /fəɫ.ɫi.bi.ɫiˈtat/ /fəɫ.ɫi.βi.ɫiˈtat/ n fem
fallibilità

fal·lible /faɫˈɫi.bɫe/ /faɫˈɫib.bɫe/ /faˈɫi.βɫe/ /fəɫˈɫib.bɫə/ /fəˈɫi.βɫə/ adj
fallibile

fal·locèntric /fa.ɫoˈsɛn.tɾik/ /faɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fə.ɫuˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫuˈsɛn.tɾik/ adj masc
fallocentrico

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
fallo

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
fallacia

falç /ˈfaɫs/ n fem
falcetto falce

fam n fem
fame

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
fama

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
famigliare
Relatiu a la família.
familiare
Conegut, proper.

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
familiare
Parent, membre de la mateixa família.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
familiarizzazione

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) familiaritz familiaritza familiaritzada familiaritzades familiaritzam familiaritzant familiaritzar familiaritzara familiaritzaran familiaritzarem familiaritzaren familiaritzares familiaritzareu familiaritzaria familiaritzarien familiaritzaries familiaritzarà familiaritzaràs familiaritzaré familiaritzaríem familiaritzaríeu familiaritzassen familiaritzasses familiaritzassin familiaritzassis familiaritzat familiaritzats familiaritzau familiaritzava familiaritzaven familiaritzaves familiaritze familiaritzem familiaritzen familiaritzes familiaritzessen familiaritzesses familiaritzessin familiaritzessis familiaritzeu familiaritzi familiaritzin familiaritzis familiaritzo familiaritzà familiaritzàrem familiaritzàreu familiaritzàs familiaritzàssem familiaritzàsseu familiaritzàssim familiaritzàssiu familiaritzàvem familiaritzàveu familiaritzés familiaritzéssem familiaritzésseu familiaritzéssim familiaritzéssiu familiaritzí occ sept val v
familiarizzare familiarizzarsi
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

familiarment /fa.mi.ɫiˌarˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈment/ /fə.mi.ɫiˌarˈmen/ /fə.mi.ɫiˌaɾˈment/ adv
familiarmente

famolenc /fa.moˈɫeŋk/ /fə.muˈɫɛŋ/ adj masc
affamato

famèlicament /faˌmɛ.ɫi.kaˈmen/ /faˌmɛ.ɫi.kaˈment/ /fəˌmɛ.ɫi.kəˈmen/ /fəˌmɛ.ɫi.kəˈment/ adv
famelicamente

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
famiglia

família monoparental n fem
famiglia monogenitoriale

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
famoso celebre

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
lampione
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fanatisme /fa.naˈtiz.me/ /fə.nəˈtiz.mə/ n masc
fanatismo

fandango /fanˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡu/ n masc
fandango

fanfarró /faɱ.faˈro/ /fəɱ.fəˈro/ n masc
fanfarone

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
fango
Barreja d'aigua i terra.

fangar /faŋˈɡa/ /faŋˈɡaɾ/ /fəŋˈɡa/ alg bal eiv fang fanga fangada fangades fangam fangant fangar fangara fangaran fangarem fangaren fangares fangareu fangaria fangarien fangaries fangarà fangaràs fangaré fangaríem fangaríeu fangassen fangasses fangassin fangassis fangat fangats fangau fangava fangaven fangaves fango fangue fanguem fanguen fangues fanguessen fanguesses fanguessin fanguessis fangueu fangui fanguin fanguis fangués fanguéssem fanguésseu fanguéssim fanguéssiu fanguí fangà fangàrem fangàreu fangàs fangàssem fangàsseu fangàssim fangàssiu fangàvem fangàveu nota 1 occ sept v.cent val v
vangare

fansub /fanˈsup/ n masc
fansub

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasia

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
fantasma spettro

fantasmagoria /fan.taz.ma.ɣoˈɾi.a/ /fən.təz.mə.ɣoˈɾi.ə/ /fən.təz.mə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
fantasmagoria

fantasmagòricament /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
fantasmagoricamente

fantasmal /fan.tasˈmaɫ/ /fən.tasˈmaɫ/ adj
fantasmatico

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
fantoccio

fantotxe /fanˈto.t͡ʃe/ /fənˈtɔ.t͡ʃə/ n masc
fantoccio

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastico
Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ adv
fantasticamente

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
fanatico

fanàticament /faˌna.ti.kaˈmen/ /faˌna.ti.kaˈment/ /fəˌna.ti.kəˈmen/ /fəˌna.ti.kəˈment/ adv
fanaticamente

far n masc
faro
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
faraglione

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
faraone
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.
Joc d'apostes en el que per guanyar cal endevinar el valor d'un naip que destaparà el crupier.

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
imbottitura
Contingut amb el que està farcida una cosa.

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ alg ant bal centr eiv farceix farceixa farceixen farceixes farceixi farceixin farceixis farceixo farceixs farcesc farcesca farcesquen farcesques farcesqui farcesquin farcesquis farcia farcida farcides farcien farcies farciguem farciguera farcigueren farcigueres farciguessen farciguesses farciguessin farciguessis farcigueu farcigueva farcigueven farcigueves farcigué farciguérem farciguéreu farcigués farciguéssem farciguésseu farciguéssim farciguéssiu farciguévem farciguéveu farcim farcint farcir farcira farciran farcirem farciren farcires farcireu farciria farcirien farciries farciriva farciriven farcirives farcirà farciràs farciré farciríem farciríeu farcirívem farciríveu farcisc farcisca farcisco farciscos farcisquem farcisquen farcisques farcisqueu farcissa farcissen farcisses farcissi farcissin farcissis farcist farcit farcits farciu farciva farciven farcives farcix farcixa farcixen farcixes farcixi farcixin farcixis farcixo farcixos farcí farcíem farcíets farcíeu farcírem farcíreu farcís farcíscon farcíssem farcísseu farcíssim farcíssiu farcíssom farcíssou farcívem farcíveu farcíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
riempire

farcit /faɾˈsit/ /fərˈsit/ adj masc
riempitivo

farda /ˈfar.də/ /ˈfaɾ.ða/ n fem
ciarpame
Conjunt de coses que no serveixen per a res.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
balla

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
fucina

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
timo

farina /faˈɾi.na/ n fem
farina

farina de galeta n fem
pangrattato

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
faringe

farisaicament /fa.ɾiˌzaj.kaˈmen/ /fa.ɾiˌzaj.kaˈment/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈmen/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈment/ adv
farisaicamente

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
leggio

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
farmacovigilanza

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
farmaceutico
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
farmacista
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
farmacia

fart /ˈfart/ adj masc
stufo
Que ha menjat en excés.
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fase /ˈfa.ze/ n fem
fase

fastigosament /fas.tiˌɣo.zaˈmen/ /fas.tiˌɣo.zaˈment/ /fəs.tiˌɣo.zəˈmen/ /fəs.tiˌɣo.zəˈment/ adv
schifosamente

fastiguejar /fas.ti.ɣeˈd͡ʒa/ /fas.ti.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /fas.ti.ɣeˈʒa/ /fəs.ti.ɣəˈd͡ʒa/ /fəs.ti.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fastiguege fastiguegem fastiguegen fastigueges fastiguegessen fastiguegesses fastiguegessin fastiguegessis fastiguegeu fastiguegi fastiguegin fastiguegis fastiguegés fastiguegéssem fastiguegésseu fastiguegéssim fastiguegéssiu fastiguegí fastigueig fastigueja fastiguejada fastiguejades fastiguejam fastiguejant fastiguejar fastiguejara fastiguejaran fastiguejarem fastiguejaren fastiguejares fastiguejareu fastiguejaria fastiguejarien fastiguejaries fastiguejarà fastiguejaràs fastiguejaré fastiguejaríem fastiguejaríeu fastiguejassen fastiguejasses fastiguejassin fastiguejassis fastiguejat fastiguejats fastiguejau fastiguejava fastiguejaven fastiguejaves fastiguejo fastiguejà fastiguejàrem fastiguejàreu fastiguejàs fastiguejàssem fastiguejàsseu fastiguejàssim fastiguejàssiu fastiguejàvem fastiguejàveu occ sept val v
disgustare
Fer fàstic.
stufare
Provocar gran molèstia.

fastigós /fas.tiˈɣos/ /fəs.tiˈɣos/ adj masc
disgustoso
Que causa fàstic.
Que percep fàstic.

fastuosament /fas.tuˌo.zaˈmen/ /fas.tuˌo.zaˈment/ /fəs.tuˌo.zəˈmen/ /fəs.tuˌo.zəˈment/ adv
fastosamente

fat /ˈfat/ n masc
fato

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatale
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ adj
fatalistico
Relatiu a la doctrina del fatalisme.
Partidari de la doctrina del fatalisme.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
fatalista
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatalitat /fa.ta.ɫiˈtat/ /fə.tə.ɫiˈtat/ n fem
fatalità

fatalment /faˌtaɫˈmen/ /faˌtaɫˈment/ /fəˌtaɫˈmen/ /fəˌtaɫˈment/ adv
fatalmente

fatigosament /fa.tiˌɣo.zaˈmen/ /fa.tiˌɣo.zaˈment/ /fə.tiˌɣo.zəˈmen/ /fə.tiˌɣo.zəˈment/ adv
faticosamente

fatigós /fa.tiˈɣos/ /fə.tiˈɣos/ adj masc
faticoso

fatu /ˈfa.tu/ fàtua adj masc
fatuo

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n fem
faccia
(col·loquial) Aspecte extern d’una persona tal com és percebut pels altres.

fatídic /faˈti.ðik/ /fəˈti.ðik/ adj masc
fatidico
Que anuncia o pronostica el futur, especialment si anuncia desgràcies o la mort.

fatídicament /faˌti.ði.kaˈmen/ /faˌti.ði.kaˈment/ /fəˌti.ði.kəˈmen/ /fəˌti.ði.kəˈment/ adv
fatidicamente

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
favola fiaba

fauna /ˈfaw.na/ n fem
fauna

faust /ˈfawst/ adj masc
fausto

faustament /ˌfaws.taˈmen/ /ˌfaws.taˈment/ /ˌfaws.təˈmen/ /ˌfaws.təˈment/ adv
faustamente

fautor /fawˈto/ /fawˈtoɾ/ /fəwˈto/ n masc
fautore

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
favore

favorablement /fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
favorevolmente

fax /ˈfaks/ n masc
fax
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

faç /ˈfas/ n fem
faccia

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
facciata
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
fede fiducia

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
debole
Sense prou força física.

feblement /ˌfe.bɫeˈment/ /ˌfe.βɫeˈmen/ /ˌfe.βɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫeˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈment/ adv
debolmente

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
debolezza

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
febbre

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
febbraio
Segon mes de l'any.

febrilment /feˌbɾiɫˈment/ /feˌβɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈment/ /fəˌβɾiɫˈmen/ adv
febbrilmente

febrosament /feˌbɾo.zaˈment/ /feˌβɾo.zaˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈment/ /fəˌβɾo.zəˈmen/ adv
febbrilmente

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
fecondazione

fecundament /feˌkun.daˈmen/ /feˌkun.daˈment/ /fəˌkun.dəˈmen/ /fəˌkun.dəˈment/ adv
fecondamente

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federazione

federar /fe.ðeˈɾa/ /fe.ðeˈɾaɾ/ /fə.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) feder federa federada federades federam federant federar federara federaran federarem federaren federares federareu federaria federarien federaries federarà federaràs federaré federaríem federaríeu federassen federasses federassin federassis federat federats federau federava federaven federaves federe federem federen federes federessen federesses federessin federessis federeu federi federin federis federo federà federàrem federàreu federàs federàssem federàsseu federàssim federàssiu federàvem federàveu federés federéssem federésseu federéssim federéssiu federí occ sept val v
federare

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
fascio
Grup de tiges col·locades en paral·lel i lligades.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fascismo

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fascista
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fascista
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
feldspato

feldspatoide /feɫs.paˈtɔj.ðe/ /fəɫs.pəˈtɔj.ðə/ n masc
feldspatoide

feldspàtic /feɫsˈpa.tik/ /fəɫsˈpa.tik/ adj masc
feldspatico

felibritge /fe.ɫiˈbɾi.d͡ʒe/ /fə.ɫiˈβɾi.d͡ʒə/ n masc
felibrismo

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
felicitazione congratulazione

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
felicità gioia
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

felinament /feˌɫi.naˈmen/ /feˌɫi.naˈment/ /fəˌɫi.nəˈmen/ /fəˌɫi.nəˈment/ adv
felinamente

feliç /feˈɫis/ felices adj
felice
Que sent felicitat.

feliçment /feˌɫizˈmen/ /feˌɫizˈment/ /fəˌɫizˈmen/ /fəˌɫizˈment/ adv
felicemente

fellonament /feˌʎo.naˈmen/ /feˌʎo.naˈment/ /fəˌʎo.nəˈmen/ /fəˌʎo.nəˈment/ adv
fellonescamente

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
feltro
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
sterco
Munt d’excrements d’animal.
letame
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
femmina
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
dado
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
femminile

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
femminicidio

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
femminismo

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
fieno
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
fenicio

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fenomeno

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
feocromocitoma

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
fare
Portar a terme una acció.

fer campana v
bigiare

fer el desentès v
fare orecchi da mercante

fer els ulls grossos v
chiudere un occhio

fer l'andorrà v
fare l'inglese

fer l'ullet v
strizzare

fer la contra v
fare il bastian contrario

fer la figa v
fare le fiche

fer la punyeta v
rompere le scatole

fer manades v
gesticolare

fer pam i pipa v
fare marameo

fer un xat v
chattare

fer via v
camminare
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.
affrettarsi
Anar de pressa per acabar de fer una cosa.

fer-ne cinc cèntims v
dire in due parole

ferament /ˌfe.ɾaˈmen/ /ˌfe.ɾaˈment/ /ˌfe.ɾəˈmen/ /ˌfe.ɾəˈment/ adv
ferocemente

ferestament /feˌɾes.taˈmen/ /feˌɾes.taˈment/ /fəˌɾes.təˈmen/ /fəˌɾes.təˈment/ adv
ferocemente

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
ferita
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

feridura /fe.ɾiˈðu.ɾa/ /fə.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
apoplessia

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
ferire
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferir amb canyes v
ferire

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
fermamente

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
fermento

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentazione

fermi n masc
fermio

fermió n masc
fermione

feroçment /feˌɾozˈmen/ /feˌɾozˈment/ /fəˌɾozˈmen/ /fəˌɾozˈment/ adv
ferocemente

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
rottame di ferro

ferramenta /fe.raˈmen.ta/ /fə.rəˈmen.tə/ n fem
ferro

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
fabbro
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
ferro

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
ferrovia

ferventment /ferˌβemˈmen/ /feɾˌvemˈment/ /feɾˌβemˈmen/ /fərˌbemˈmen/ /fərˌvemˈmen/ /fəɾˌvemˈment/ adv
fervidamente

fervorosament /fer.βoˌɾo.zaˈmen/ /feɾ.voˌɾo.zaˈment/ /feɾ.βoˌɾo.zaˈmen/ /fər.buˌɾo.zəˈmen/ /fər.vuˌɾo.zəˈmen/ /fəɾ.voˌɾo.zəˈment/ adv
fervorosamente

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ adj masc
fesso
Mig partit amb un tall llarg.

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

fesa /ˈfe.za/ /ˈfə.zə/ /ˈfɛ.zə/ n fem
fessura

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
festa
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ adv
festivamente

festosament /fesˌto.zaˈmen/ /fesˌto.zaˈment/ /fəsˌto.zəˈmen/ /fəsˌto.zəˈment/ adv
festosamente

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
pistacchio

fet /ˈfet/ n masc
fatto
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
nascondino

feta /ˈfe.ta/ /ˈfe.tə/ n fem
fatto
Fet assenyalat, notable.

feta la llei, feta la trampa idiom
fatta la legge, trovato l'inganno

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fetale

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
fegato
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetilla /feˈti.ʎa/ /fəˈti.ʎə/ n fem
incantesimo

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
stregone

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
feticcio

fetitxització /fa.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.d͡za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.d͡zə.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.zə.siˈo/ n fem
feticcizzazone

fetitxitzar /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za/ /fe.ti.t͡ʃiˈza/ /fe.ti.t͡ʃiˈzaɾ/ /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fetitxitz fetitxitza fetitxitzada fetitxitzades fetitxitzam fetitxitzant fetitxitzar fetitxitzara fetitxitzaran fetitxitzarem fetitxitzaren fetitxitzares fetitxitzareu fetitxitzaria fetitxitzarien fetitxitzaries fetitxitzarà fetitxitzaràs fetitxitzaré fetitxitzaríem fetitxitzaríeu fetitxitzassen fetitxitzasses fetitxitzassin fetitxitzassis fetitxitzat fetitxitzats fetitxitzau fetitxitzava fetitxitzaven fetitxitzaves fetitxitze fetitxitzem fetitxitzen fetitxitzes fetitxitzessen fetitxitzesses fetitxitzessin fetitxitzessis fetitxitzeu fetitxitzi fetitxitzin fetitxitzis fetitxitzo fetitxitzà fetitxitzàrem fetitxitzàreu fetitxitzàs fetitxitzàssem fetitxitzàsseu fetitxitzàssim fetitxitzàssiu fetitxitzàvem fetitxitzàveu fetitxitzés fetitxitzéssem fetitxitzésseu fetitxitzéssim fetitxitzéssiu fetitxitzí occ sept val v
feticcizzare

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
feudo

feudalment /fewˌðaɫˈmen/ /fewˌðaɫˈment/ /fəwˌðaɫˈmen/ /fəwˌðaɫˈment/ adv
feudalmente

fi fina fins adj masc
fine
Dit dels materials poc gruixuts.
Objecte que s'ha fet amb delicadesa o persona que es mou amb delicadesa.

fi n fem
fine
Lloc on s'acaba una cosa.
fi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
scopo
Objectiu, finalitat o motivació.

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ adj
affidabile
Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiador /fi.aˈðo/ /fi.aˈðoɾ/ /fi.əˈðo/ n masc
garante
Persona que fa d'aval.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ n fem
fidanza

fibló /fibˈbɫo/ /fiˈbɫo/ /fiˈβɫo/ n masc
pungiglione

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
fibra

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fic fica ficada ficades ficam ficant ficar ficara ficaran ficarem ficaren ficares ficareu ficaria ficarien ficaries ficarà ficaràs ficaré ficaríem ficaríeu ficassen ficasses ficassin ficassis ficat ficats ficau ficava ficaven ficaves fico ficà ficàrem ficàreu ficàs ficàssem ficàsseu ficàssim ficàssiu ficàvem ficàveu fique fiquem fiquen fiques fiquessen fiquesses fiquessin fiquessis fiqueu fiqui fiquin fiquis fiqués fiquéssem fiquésseu fiquéssim fiquéssiu fiquí occ sept val v
ficcare

ficció n fem
finzione

fictíciament /fikˌti.si.aˈmen/ /fikˌti.si.aˈment/ /fikˌti.si.əˈmen/ /fikˌti.si.əˈment/ adv
fittiziamente

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
fedele
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa
(figuradament) que respecta el contingut original d'alguna cosa (adaptació fidel del llibre)

fidel /fiˈðɛɫ/ n neut
fedele
(religió) creient iniciat

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
fedelmente

fideu de cabell d'àngel n masc
vermicello

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
fico pieghevole
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
fico
(vulgarisme) vulva

figaflor /ˌfi.ɣaˈfɫɔ/ /ˌfi.ɣaˈfɫɔɾ/ /ˌfi.ɣəˈfɫɔ/ n fem
fico fiore

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ n masc
oficleide

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
fico

figuereta /fi.ɣeˈɾe.ta/ /fi.ɣəˈɾə.tə/ /fi.ɣəˈɾɛ.tə/ n fem
capriola
Moviment gimnàstic que s'efectua amagant el cap en direcció al pit i deixant-se caure cap endavant.

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
figura

figuradament /fi.ɣuˌɾa.ðaˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðaˈment/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈment/ adv
figuralmente

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
figurativamente

fil n masc
filo refe
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.
filo
(patinatge sobre gel, hoquei sobre gel) Cadascun dels dos costats de la fulla d'un patí de gel separats per una canal arrodonida, que el patinador posa en contacte directament amb el glaç per descriure un traçat en la direcció volguda.

filador /fi.ɫaˈðo/ /fi.ɫaˈðoɾ/ /fi.ɫəˈðo/ n masc
filatore

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filantropo

filantròpicament /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈmen/ /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈment/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈmen/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈment/ adv
filantropicamente

filar prim /fiˌɫaɾˈpɾim/ /fiˌɫaˈpɾim/ v
spaccare il capello in quattro

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
fila

filetejar /fi.ɫe.teˈd͡ʒa/ /fi.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /fi.ɫe.teˈʒa/ /fi.ɫə.təˈd͡ʒa/ /fi.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg filetege filetegem filetegen fileteges filetegessen filetegesses filetegessin filetegessis filetegeu filetegi filetegin filetegis filetegés filetegéssem filetegésseu filetegéssim filetegéssiu filetegí fileteig fileteja filetejada filetejades filetejant filetejar filetejara filetejaran filetejarem filetejaren filetejares filetejareu filetejaria filetejarien filetejaries filetejarà filetejaràs filetejaré filetejaríem filetejaríeu filetejassen filetejasses filetejat filetejats filetejau filetejava filetejaven filetejaves filetejo filetejà filetejàrem filetejàreu filetejàssem filetejàsseu filetejàvem filetejàveu occ val val (1) v
filettare

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
filo di ferro filo
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
filiale
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filialment /fi.ɫiˌaɫˈmen/ /fi.ɫiˌaɫˈment/ adv
filialmente

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigrana
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.

filigranar /fi.ɫi.gɾaˈna/ /fi.ɫi.gɾaˈnaɾ/ /fi.ɫi.gɾəˈna/ alg ant bal cent eiv filigran filigrana filigranada filigranades filigranaia filigranaien filigranaies filigranam filigranant filigranar filigranara filigranaran filigranarem filigranaren filigranares filigranareu filigranaria filigranarien filigranaries filigranariva filigranariven filigranarives filigranarà filigranaràs filigranaré filigranaríem filigranaríeu filigranarívem filigranaríveu filigranassen filigranasses filigranassin filigranassis filigranat filigranats filigranau filigranava filigranaven filigranaves filigranavi filigranavo filigrane filigraneguem filigraneguessa filigraneguessen filigraneguesses filigranegueu filigranegués filigraneguéssom filigraneguéssou filigranem filigranen filigranes filigranessa filigranessen filigranesses filigranessi filigranessin filigranessis filigraneu filigrani filigranin filigranis filigrano filigranos filigrans filigranà filigranàiem filigranàieu filigranàrem filigranàreu filigranàs filigranàssem filigranàsseu filigranàssim filigranàssiu filigranàvem filigranàvets filigranàveu filigranàvom filigranés filigranéssem filigranésseu filigranéssim filigranéssiu filigraní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filigranare

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
figlio figliolo

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
figlia

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
figliastra

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
figliastro

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
figlioccio

filmar /fiɫˈma/ /fiɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) film filma filmada filmades filmam filmant filmar filmara filmaran filmarem filmaren filmares filmareu filmaria filmarien filmaries filmarà filmaràs filmaré filmaríem filmaríeu filmassen filmasses filmassin filmassis filmat filmats filmau filmava filmaven filmaves filme filmem filmen filmes filmessen filmesses filmessin filmessis filmeu filmi filmin filmis filmo filmà filmàrem filmàreu filmàs filmàssem filmàsseu filmàssim filmàssiu filmàvem filmàveu filmés filméssem filmésseu filméssim filméssiu filmí occ sept val v
filmare

filogènesi /fi.ɫoˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.nə.zi/ /fi.ɫuˈʒɛ.nə.zi/ n fem
filogenesi

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologia
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
filologico

filològicament /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
filologicamente

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
rocca conocchia

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofia

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
filosofico

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ adv
filosoficamente

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filtrare
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filtro

fil·loxera /fi.ɫokˈse.ɾa/ /fi.ɫukˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾa/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫukˈse.ɾə/ n fem
filòssera

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filosofo

final /fiˈnaɫ/ adj
finale ultimo
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
finale
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
finale
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
finalità

finalitzar /fi.na.ɫiˈd͡za/ /fi.na.ɫiˈza/ /fi.na.ɫiˈzaɾ/ /fi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) finalitz finalitza finalitzada finalitzades finalitzam finalitzant finalitzar finalitzara finalitzaran finalitzarem finalitzaren finalitzares finalitzareu finalitzaria finalitzarien finalitzaries finalitzarà finalitzaràs finalitzaré finalitzaríem finalitzaríeu finalitzassen finalitzasses finalitzassin finalitzassis finalitzat finalitzats finalitzau finalitzava finalitzaven finalitzaves finalitze finalitzem finalitzen finalitzes finalitzessen finalitzesses finalitzessin finalitzessis finalitzeu finalitzi finalitzin finalitzis finalitzo finalitzà finalitzàrem finalitzàreu finalitzàs finalitzàssem finalitzàsseu finalitzàssim finalitzàssiu finalitzàvem finalitzàveu finalitzés finalitzéssem finalitzésseu finalitzéssim finalitzéssiu finalitzí occ sept val v
finalizzare

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
finalmente alla fine

finament /ˌfi.naˈmen/ /ˌfi.naˈment/ /ˌfi.nəˈmen/ /ˌfi.nəˈment/ adv
finemente

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
finanziare

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
finestra

fingidament /fiɲˌd͡ʒi.ðaˈmen/ /fiɲˌd͡ʒi.ðaˈment/ /fiɲˌʒi.ðəˈmen/ /fiɲˌʒi.ðəˈment/ adv
fintamente

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ bal fingeix fingeixen fingeixes fingeixi fingeixin fingeixis fingeixo fingesc fingesqui fingesquin fingesquis fingia fingida fingides fingien fingies fingiguem fingigueu fingim fingint fingir fingira fingiran fingirem fingiren fingires fingireu fingiria fingirien fingiries fingirà fingiràs fingiré fingiríem fingiríeu fingisc fingisca fingisquen fingisques fingissen fingisses fingissin fingissis fingit fingits fingiu fingix fingixen fingixes fingixo fingí fingíem fingíeu fingírem fingíreu fingís fingíssem fingísseu fingíssim fingíssiu n-occ occ sept val v
fingere

fingit /fiɲˈd͡ʒit/ /fiɲˈʒit/ adj masc
finto

finir /fiˈni/ /fiˈniɾ/ bal fineix fineixen fineixes fineixi fineixin fineixis fineixo finesc finesqui finesquin finesquis finia finida finides finien finies finiguem finigueu finim finint finir finira finiran finirem finiren finires finireu finiria finirien finiries finirà finiràs finiré finiríem finiríeu finisc finisca finisquen finisques finissen finisses finissin finissis finit finits finiu finix finixen finixes finixo finí finíem finíeu finírem finíreu finís finíssem finísseu finíssim finíssiu n-occ occ sept val v
finire
(transitiu) Acabar, donar fi.
(intransitiu) Acabar-se, tenir fi.

fins preposition
finché

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
finlandese
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
fiera

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
ditta
(economia) empresa o casa comercial

fisc /ˈfisk/ n masc
fisco

fiscorn /fisˈkɔrn/ n masc
flicorno

fisiognomònicament /fi.zi.oŋ.noˌmɔ.ni.kaˈmen/ /fi.zi.oŋ.noˌmɔ.ni.kəˈment/ /fi.zi.oɡ.noˌmɔ.ni.kaˈmen/ /fi.zi.oɡ.noˌmɔ.ni.kaˈment/ /fi.zi.uŋ.nuˌmɔ.ni.kəˈmen/ adv
fisionomicamente

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
fisiologico

fisiològicament /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
fisiologicamente

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
fisionomia

fisonòmicament /fi.zoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /fi.zoˌnɔ.mi.kaˈment/ /fi.zoˌnɔ.mi.kəˈment/ /fi.zuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
fisionomicamente

fissionar /fi.si.oˈna/ /fi.si.oˈnaɾ/ /fi.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fission fissiona fissionada fissionades fissionam fissionant fissionar fissionara fissionaran fissionarem fissionaren fissionares fissionareu fissionaria fissionarien fissionaries fissionarà fissionaràs fissionaré fissionaríem fissionaríeu fissionassen fissionasses fissionassin fissionassis fissionat fissionats fissionau fissionava fissionaven fissionaves fissione fissionem fissionen fissiones fissionessen fissionesses fissionessin fissionessis fissioneu fissioni fissionin fissionis fissiono fissionà fissionàrem fissionàreu fissionàs fissionàssem fissionàsseu fissionàssim fissionàssiu fissionàvem fissionàveu fissionés fissionéssem fissionésseu fissionéssim fissionéssiu fissioní occ val v
fissionare
Produir una fissió.

fit /ˈfit/ fita adj masc
fisso

fita /ˈfi.ta/ n fem
cippo
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitora /fiˈto.ɾa/ /fiˈto.ɾə/ n fem
fiocina

fitorar /fi.toˈɾa/ /fi.toˈɾaɾ/ /fi.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fitor fitora fitorada fitorades fitoram fitorant fitorar fitorara fitoraran fitorarem fitoraren fitorares fitorareu fitoraria fitorarien fitoraries fitorarà fitoraràs fitoraré fitoraríem fitoraríeu fitorassen fitorasses fitorassin fitorassis fitorat fitorats fitorau fitorava fitoraven fitoraves fitore fitorem fitoren fitores fitoressen fitoresses fitoressin fitoressis fitoreu fitori fitorin fitoris fitoro fitorà fitoràrem fitoràreu fitoràs fitoràssem fitoràsseu fitoràssim fitoràssiu fitoràvem fitoràveu fitorés fitoréssem fitorésseu fitoréssim fitoréssiu fitorí occ sept val v
fiocinare

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
scheda
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
tessera
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fix /ˈfiks/ adj
fisso

fixament /ˌfik.saˈmen/ /ˌfik.saˈment/ /ˌfik.səˈmen/ /ˌfik.səˈment/ adv
fissamente
D’una manera fixa.

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fix fixa fixada fixades fixam fixant fixar fixara fixaran fixarem fixaren fixares fixareu fixaria fixarien fixaries fixarà fixaràs fixaré fixaríem fixaríeu fixassen fixasses fixassin fixassis fixat fixats fixau fixava fixaven fixaves fixe fixem fixen fixes fixessen fixesses fixessin fixessis fixeu fixi fixin fixis fixo fixà fixàrem fixàreu fixàs fixàssem fixàsseu fixàssim fixàssiu fixàvem fixàveu fixés fixéssem fixésseu fixéssim fixéssiu fixí occ sept val v
fissare
Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
Establir de forma definitiva.
fissarsi
(pronominal) Mirar amb molta atenció.

flac /ˈfɫak/ adj masc
sottile

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
nerbo

flagel·lar /fra.d͡ʒeɫˈɫa/ /fɫa.d͡ʒeɫˈɫaɾ/ /fɫa.d͡ʒeˈɫa/ /fɫa.ʒeɫˈɫa/ /fɫa.ʒeˈɫa/ /fɫə.ʒəɫˈɫa/ /fɫə.ʒəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) flagel flagel·la flagel·lada flagel·lades flagel·lam flagel·lant flagel·lar flagel·lara flagel·laran flagel·larem flagel·laren flagel·lares flagel·lareu flagel·laria flagel·larien flagel·laries flagel·larà flagel·laràs flagel·laré flagel·laríem flagel·laríeu flagel·lassen flagel·lasses flagel·lassin flagel·lassis flagel·lat flagel·lats flagel·lau flagel·lava flagel·laven flagel·laves flagel·le flagel·lem flagel·len flagel·les flagel·lessen flagel·lesses flagel·lessin flagel·lessis flagel·leu flagel·li flagel·lin flagel·lis flagel·lo flagel·là flagel·làrem flagel·làreu flagel·làs flagel·làssem flagel·làsseu flagel·làssim flagel·làssiu flagel·làvem flagel·làveu flagel·lés flagel·léssem flagel·lésseu flagel·léssim flagel·léssiu flagel·lí occ sept val v
flagellare

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
flagrante

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
fiamma

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
fenicottero
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
flauto

flauta de Pan n fem
flauto di Pan

flauta dolça n fem
flauto a becco flauto dolce

flauta travessera n fem
flauto traverso

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
panetteria

flegmàticament /fɫeɡˌma.ti.kaˈmen/ /fɫeɡˌma.ti.kaˈment/ /fɫəɡˌma.ti.kəˈmen/ /fɫəɡˌma.ti.kəˈment/ adv
flemmaticamente

flegmó /fɫeɡˈmo/ /fɫəɡˈmo/ n masc
flemmone

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovio

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
freccia
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexatò /fɫek.saˈtɔ/ /fɫək.səˈtɔ/ n masc
flessatono

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
flessibile

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
flessicurezza

floc /ˈfɫɔk/ n masc
fiocco
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
fiore

flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ n fem
flora

floridament /fɫoˌɾi.ðaˈmen/ /fɫoˌɾi.ðaˈment/ /fɫoˌɾi.ðəˈment/ /fɫuˌɾi.ðəˈmen/ adv
floridamente

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
muffa

florilegi /fɫo.ɾiˈɫɛ.d͡ʒi/ /fɫo.ɾiˈɫɛ.ʒi/ /fɫu.ɾiˈɫɛ.ʒi/ n masc
florilegio

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ bal floreix floreixen floreixes floreixi floreixin floreixis floreixo floresc floresqui floresquin floresquis floria florida florides florien flories floriguem florigueu florim florint florir florira floriran florirem floriren florires florireu floriria floririen floriries florirà floriràs floriré floriríem floriríeu florisc florisca florisquen florisques florissen florisses florissin florissis florit florits floriu florix florixen florixes florixo florí floríem floríeu florírem floríreu florís floríssem florísseu floríssim floríssiu n-occ occ sept val v
fiorire
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

floronco /fɫoˈɾoŋ.ko/ /fɫuˈɾoŋ.ku/ n masc
furoncolo

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
flodazione

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ alg bal eiv fluctua fluctuada fluctuades fluctuam fluctuant fluctuar fluctuara fluctuaran fluctuarem fluctuaren fluctuares fluctuareu fluctuaria fluctuarien fluctuaries fluctuarà fluctuaràs fluctuaré fluctuaríem fluctuaríeu fluctuassen fluctuasses fluctuassin fluctuassis fluctuat fluctuats fluctuau fluctuava fluctuaven fluctuaves fluctue fluctuem fluctuen fluctues fluctuessen fluctuesses fluctuessin fluctuessis fluctueu fluctuo fluctuu fluctuà fluctuàrem fluctuàreu fluctuàs fluctuàssem fluctuàsseu fluctuàssim fluctuàssiu fluctuàvem fluctuàveu fluctués fluctuéssem fluctuésseu fluctuéssim fluctuéssiu fluctuí fluctuï fluctuïn fluctuïs nota 1 occ sept v.cent val v
fluttuare

fluid /ˈfɫujt/ n masc
fluido
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluidament /ˌfɫuj.ðaˈmen/ /ˌfɫuj.ðaˈment/ /ˌfɫuj.ðəˈmen/ /ˌfɫuj.ðəˈment/ /ˌfɫwi.ðaˈmen/ adv
fluidamente

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
fluire

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
sciolto
Mancat de força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
flusso
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluoro

flux /ˈfɫuks/ n masc
flusso

flàccid /ˈfɫak.sit/ adj masc
flaccido

flòridament /ˌfɫɔ.ɾi.ðaˈmen/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðaˈment/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðəˈmen/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðəˈment/ adv
floristicamente

foc n masc
fuoco fiamma
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
foca

fogosament /foˌɣo.zaˈmen/ /foˌɣo.zaˈment/ /foˌɣo.zəˈment/ /fuˌɣo.zəˈmen/ adv
focosamente

fogot /foˈɣɔt/ /fuˈɣɔt/ n masc
soffocamento
Sensació de calor sobtada que experimenta una persona.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
falò

foli /ˈfɔ.ɫi/ n masc
foglio

foll /ˈfoʎ/ adj masc
pazzo

follament /ˌfo.ʎaˈmen/ /ˌfo.ʎaˈment/ /ˌfo.ʎəˈmen/ /ˌfo.ʎəˈment/ adv
pazzamente

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
pigiare
(viticultura) Esprémer el raïm veremat trepitjant-lo per extreure'n el most.
scopare
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
frombola
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonamentalment /fo.na.menˌtaɫˈmen/ /fo.na.menˌtaɫˈment/ /fo.nə.mənˌtaɫˈment/ /fu.nə.mənˌtaɫˈmen/ adv
fondamentalmente

fonda /ˈfon.da/ n fem
locanda

fondo /ˈfon.do/ /ˈfon.du/ adj masc
fondo

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
fondere sciogliere
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fondue xinesa n fem
fondue cinese

foner /foˈne/ /foˈneɾ/ /fuˈne/ n masc
fromboliero

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
fungo

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
finocchio

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
fonte sorgente
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ adv
foneticamente

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
fuori
A l'exterior de

fora de joc n masc
fuorigioco
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
forastiero

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
foro buco
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
forca
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forcadella /foɾ.kaˈðe.ʎa/ /foɾ.kəˈðe.ʎə/ /fur.kəˈðe.ʎə/ n fem
castagnola rossa

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
forense

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
foresta
(literari) Boscúria, selva.
boscaglia
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
forgia

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
forma

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
formazione

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formale

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
formalmente

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
formare
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
formato

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) format formata formatada formatades formatam formatant formatar formatara formataran formatarem formataren formatares formatareu formataria formatarien formataries formatarà formataràs formataré formataríem formataríeu formatassen formatasses formatassin formatassis formatat formatats formatau formatava formataven formataves formate formatem formaten formates formatessen formatesses formatessin formatessis formateu formati formatin formatis formato formatà formatàrem formatàreu formatàs formatàssem formatàsseu formatàssim formatàssiu formatàvem formatàveu formatés formatéssem formatésseu formatéssim formatéssiu formatí occ sept val v
formattare

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
formaggio cacio

formidablement /for.miˌðab.bɫeˈmen/ /foɾ.miˌða.bɫeˈment/ /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/ /fur.miˌða.βɫəˈmen/ /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ adv
formidabilmente

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
formica

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
calcestruzzo beton
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
formulario

forn n masc
forno panetteria
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
forno a microonde

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
fornicazione

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fornic fornica fornicada fornicades fornicam fornicant fornicar fornicara fornicaran fornicarem fornicaren fornicares fornicareu fornicaria fornicarien fornicaries fornicarà fornicaràs fornicaré fornicaríem fornicaríeu fornicassen fornicasses fornicassin fornicassis fornicat fornicats fornicau fornicava fornicaven fornicaves fornico fornicà fornicàrem fornicàreu fornicàs fornicàssem fornicàsseu fornicàssim fornicàssiu fornicàvem fornicàveu fornique forniquem forniquen forniques forniquessen forniquesses forniquessin forniquessis forniqueu forniqui forniquin forniquis forniqués forniquéssem forniquésseu forniquéssim forniquéssiu forniquí occ sept val v
fornicare

fornir /forˈni/ /foɾˈni/ /foɾˈniɾ/ /furˈni/ bal forneix forneixen forneixes forneixi forneixin forneixis forneixo fornesc fornesqui fornesquin fornesquis fornia fornida fornides fornien fornies forniguem fornigueu fornim fornint fornir fornira forniran fornirem forniren fornires fornireu forniria fornirien forniries fornirà forniràs forniré forniríem forniríeu fornisc fornisca fornisquen fornisques fornissen fornisses fornissin fornissis fornit fornits forniu fornix fornixen fornixes fornixo forní forníem forníeu fornírem forníreu fornís forníssem fornísseu forníssim forníssiu n-occ occ sept val v
fornire

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
forchetta
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
forte
Dotat de fortalesa, robust.

forta maror n fem
mare molto mosso

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
forza
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.
fortezza
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortament /ˌfɔr.taˈmen/ /ˌfɔr.təˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈment/ /ˌfɔɾ.təˈment/ adv
fortemente

forte /ˈfɔɾ.te/ adv
forte

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
fortificazione
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortissimo /forˈti.si.mo/ adv
fortissimo

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
fortuna
Sort, particularment quan és bona.
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

fortunal /foɾ.tuˈnaɫ/ /fur.tuˈnaɫ/ adj
fortunale
(meteorologia) Temps tempestuós en la mar.

fortuïtament /for.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈment/ /foɾ.tuˌi.təˈment/ /fur.tuˌi.təˈmen/ adv
fortuitamente

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
estero

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
forza

forçadament /forˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈment/ /foɾˌsa.ðəˈment/ /furˌsa.ðəˈmen/ adv
forzatamente

forçosament /forˌso.zaˈmen/ /foɾˌso.zaˈmen/ /foɾˌso.zaˈment/ /foɾˌso.zəˈment/ /furˌso.zəˈmen/ adv
forzosamente

forçut /foɾˈsut/ /furˈsut/ adj masc
forte

fosc adj masc
scuro oscuro
Sense llum.

foscament /ˌfos.kaˈmen/ /ˌfos.kaˈment/ /ˌfos.kəˈmen/ /ˌfos.kəˈment/ adv
oscuramente

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
buio oscurità

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
fossa

fossa nasal n fem
fosse nasali

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
fossato

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
folaga
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).
pozzanghera
Sot ple d’aigua o de fang.

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografia

fotograma /fo.toˈɣɾa.ma/ /fo.toˈɣɾa.mə/ /fu.tuˈɣɾa.mə/ n masc
fotogramma

fotogràficament /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /fo.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /fu.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
fotograficamente

fotogènia /fo.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.ə/ /fu.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
fotogenicità fotogenia

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fotogiornalismo

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosintesi

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ adj masc
fotovoltaico
Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
fottere
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
fotone

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
frazione
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
frattale
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
frattura

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
fallimento insuccesso

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregata

fragmentàriament /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈmen/ /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈment/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈmen/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈment/ adv
frammentariamente

fragor /fɾaˈɣoɾ/ /fɾəˈɣor/ n
fragore

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ adj masc
franco
Obertament sincer.

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
franco
Poble germànic del Rin inferior que es va establir a la Gàl·lia.
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franc albir n masc
libero arbitrio

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ adv
francamente

franci n masc
francio

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
frammassoneria massoneria

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
franco muratore

francoprovençal /ˌfɾaŋ.ko.pɾo.venˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ko.pɾo.vənˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ko.pɾo.βenˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ku.pɾu.vənˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ku.pɾu.βənˈsaɫ/ adj
francoprovenzale
Relatiu o pertanyent a la zona, als seus habitants o a la seva llengua.

francoprovençal /ˌfɾaŋ.ko.pɾo.venˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ko.pɾo.vənˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ko.pɾo.βenˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ku.pɾu.vənˈsaɫ/ /ˌfɾaŋ.ku.pɾu.βənˈsaɫ/ n masc
francoprovenzale
Llengua històricament parlada a tres estats, França, Suïssa i Itàlia (Vall d'Aosta).

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
francese
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
francese
(gentilici) Individu natural de França.
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flanella

franja /ˈfɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
frangia
Espai llarg i estret.

franquesa /fɾaŋˈke.za/ /fɾəŋˈkə.zə/ /fɾəŋˈkɛ.zə/ n fem
franchezza

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
frate
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
pulcinella di mare
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
frase
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraseologia /fɾə.zə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
fraseologia

fraternalment /fɾa.terˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈment/ /fɾə.tərˌnaɫˈmen/ /fɾə.təɾˌnaɫˈment/ adv
fraternamente

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
fraternità

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ alg ant bal cent eiv fraternitz fraternitza fraternitzada fraternitzades fraternitzaia fraternitzaien fraternitzaies fraternitzam fraternitzant fraternitzar fraternitzara fraternitzaran fraternitzarem fraternitzaren fraternitzares fraternitzareu fraternitzaria fraternitzarien fraternitzaries fraternitzariva fraternitzariven fraternitzarives fraternitzarà fraternitzaràs fraternitzaré fraternitzaríem fraternitzaríeu fraternitzarívem fraternitzaríveu fraternitzassen fraternitzasses fraternitzassin fraternitzassis fraternitzat fraternitzats fraternitzau fraternitzava fraternitzaven fraternitzaves fraternitzavi fraternitzavo fraternitze fraternitzeguem fraternitzeguessa fraternitzeguessen fraternitzeguesses fraternitzegueu fraternitzegués fraternitzeguéssom fraternitzeguéssou fraternitzem fraternitzen fraternitzes fraternitzessa fraternitzessen fraternitzesses fraternitzessi fraternitzessin fraternitzessis fraternitzeu fraternitzi fraternitzin fraternitzis fraternitzo fraternitzos fraternitzs fraternitzà fraternitzàiem fraternitzàieu fraternitzàrem fraternitzàreu fraternitzàs fraternitzàssem fraternitzàsseu fraternitzàssim fraternitzàssiu fraternitzàvem fraternitzàvets fraternitzàveu fraternitzàvom fraternitzés fraternitzéssem fraternitzésseu fraternitzéssim fraternitzéssiu fraternitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fraternizzare

frau /ˈfɾaw/ n masc
frode frodi

fraudulentament /fɾaw.ðuˌɫen.taˈmen/ /fɾaw.ðuˌɫen.taˈment/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈmen/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈment/ adv
fraudolentemente

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
freno

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
freddo gelato
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
freddo
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredament /ˌfɾe.ðaˈmen/ /ˌfɾe.ðaˈment/ /ˌfɾə.ðəˈment/ /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ adv
freddamente

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
friggere

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
fritto
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

freixura /fɾejˈʃu.ɾa/ /fɾeˈʃu.ɾa/ /fɾəˈʃu.ɾə/ n fem
corata

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
frenare

frenèticament /fɾeˌnɛ.ti.kaˈmen/ /fɾeˌnɛ.ti.kaˈment/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈmen/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈment/ adv
freneticamente

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
frequente assiduo

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
frequentemente

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frequenza

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
fresco
Acabat de fer.

fressa /ˈfɾe.sa/ /ˈfɾɛ.sə/ n fem
rumore

freturosament /fɾe.tuˌɾo.zaˈmen/ /fɾe.tuˌɾo.zaˈment/ /fɾə.tuˌɾo.zəˈmen/ /fɾə.tuˌɾo.zəˈment/ adv
frettolosamente

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
frigo
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frisone
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
fronte
Part de la cara per sobre dels ulls
Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
frontiera confine
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fronterer /fɾon.teˈɾe/ /fɾon.teˈɾeɾ/ /fɾon.təˈɾe/ /fɾun.təˈɾe/ adj masc
confina
Que té fronteres amb un altre territori.

frontis /ˈfɾon.tis/ n masc
facciata
Frontispici d'un edifici.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
prospetto frontespizio
Façana principal i destacada d’un edifici

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
cerniera cardine

fru-fru /ˌfɾuˈfɾu/ n masc
fru fru

fructíferament /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen/ /fɾukˌti.fe.ɾaˈment/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈmen/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈment/ adv
fruttuosamente

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugale

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
frugalità

frugalment /fɾuˌɣaɫˈmen/ /fɾuˌɣaɫˈment/ adv
frugalmente

fruir /fɾuˈi/ /fɾuˈiɾ/ alg bal eiv frueix frueixen frueixes frueixi frueixin frueixis frueixo frueixs fruesc fruesca fruesquen fruesques fruesqui fruesquin fruesquis fruint fruir fruiran fruirem fruireu fruiria fruirien fruiries fruirà fruiràs fruiré fruiríem fruiríeu fruí fruíem fruíeu fruírem fruíreu fruís fruíssem fruísseu fruíssim fruíssiu fruïa fruïda fruïdes fruïen fruïes fruïguem fruïgueu fruïm fruïra fruïren fruïres fruïsc fruïsca fruïsquen fruïsques fruïssen fruïsses fruïssin fruïssis fruït fruïts fruïu fruïx fruïxen fruïxes fruïxo mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
godere

fruit n masc
frutto frutta
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
frutta frutto
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
frutti di bosco

frustració n fem
frustrazione

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
fragile

fràgilment /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.ʒiɫˈment/ adv
fragilmente

frívolament /ˌfɾi.vo.ɫaˈment/ /ˌfɾi.vo.ɫəˈment/ /ˌfɾi.vu.ɫəˈmen/ /ˌfɾi.βo.ɫaˈmen/ /ˌfɾi.βu.ɫəˈmen/ adv
frivolamente

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
frusta
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fuga
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
fugace

fugaçment /fuˌɣazˈmen/ /fuˌɣazˈment/ adv
fugacemente

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
fuggire scappare
Una cosa, allunyar-se ràpidament.

fugisserament /fu.d͡ʒiˌse.ɾaˈmen/ /fu.d͡ʒiˌse.ɾaˈment/ /fu.ʒiˌse.ɾaˈmen/ /fu.ʒiˌse.ɾəˈmen/ /fu.ʒiˌse.ɾəˈment/ adv
fugacemente

fulgurar /fuɫ.ɣuˈɾa/ /fuɫ.ɣuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv fulgur fulgura fulgurada fulgurades fulguraia fulguraien fulguraies fulguram fulgurant fulgurar fulgurara fulguraran fulgurarem fulguraren fulgurares fulgurareu fulguraria fulgurarien fulguraries fulgurariva fulgurariven fulgurarives fulgurarà fulguraràs fulguraré fulguraríem fulguraríeu fulgurarívem fulguraríveu fulgurassen fulgurasses fulgurassin fulgurassis fulgurat fulgurats fulgurau fulgurava fulguraven fulguraves fulguravi fulguravo fulgure fulgureguem fulgureguessa fulgureguessen fulgureguesses fulguregueu fulguregués fulgureguéssom fulgureguéssou fulgurem fulguren fulgures fulguressa fulguressen fulguresses fulguressi fulguressin fulguressis fulgureu fulguri fulgurin fulguris fulguro fulguros fulgurs fulgurà fulguràiem fulguràieu fulguràrem fulguràreu fulguràs fulguràssem fulguràsseu fulguràssim fulguràssiu fulguràvem fulguràvets fulguràveu fulguràvom fulgurés fulguréssem fulgurésseu fulguréssim fulguréssiu fulgurí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
splendere

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
foglia
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
lama
Part tallant d'un objecte.

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
fogliato
Que ha tret fulla.
sfoglio
Fet de fulls.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
fogliame
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fum n masc
fumo
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
fumatore
Persona que fuma.

fumall /fuˈmaj/ /fuˈmaʎ/ n masc
fumacchio

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv fum fuma fumada fumades fumaia fumaien fumaies fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumariva fumariven fumarives fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumarívem fumaríveu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fumavi fumavo fume fumeguem fumeguessa fumeguessen fumeguesses fumegueu fumegués fumeguéssom fumeguéssou fumem fumen fumes fumessa fumessen fumesses fumessi fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumos fums fumà fumàiem fumàieu fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàvets fumàveu fumàvom fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fumare

fumat /fuˈmat/ adj masc
affumicato
Sotmès al fumatge.
fume
De color gris fosc semblant al del fum.

fumet /fuˈmɛt/ n masc
brodo
L'aigua amb la qual s'ha bullit peix.
soffio
Fum no gaire espès.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
funzionale

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) funcion funciona funcionada funcionades funcionam funcionant funcionar funcionara funcionaran funcionarem funcionaren funcionares funcionareu funcionaria funcionarien funcionaries funcionarà funcionaràs funcionaré funcionaríem funcionaríeu funcionassen funcionasses funcionassin funcionassis funcionat funcionats funcionau funcionava funcionaven funcionaves funcione funcionem funcionen funciones funcionessen funcionesses funcionessin funcionessis funcioneu funcioni funcionin funcionis funciono funcionà funcionàrem funcionàreu funcionàs funcionàssem funcionàsseu funcionàssim funcionàssiu funcionàvem funcionàveu funcionés funcionéssem funcionésseu funcionéssim funcionéssiu funcioní occ sept val v
funzionare

funció n fem
funzione

funda /ˈfun.da/ /ˈfun.də/ n fem
guaina

fundador /fun.daˈðo/ /fun.daˈðoɾ/ /fun.dəˈðo/ n masc
fondatore

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fund funda fundada fundades fundam fundant fundar fundara fundaran fundarem fundaren fundares fundareu fundaria fundarien fundaries fundarà fundaràs fundaré fundaríem fundaríeu fundassen fundasses fundassin fundassis fundat fundats fundau fundava fundaven fundaves funde fundem funden fundes fundessen fundesses fundessin fundessis fundeu fundi fundin fundis fundo fundà fundàrem fundàreu fundàs fundàssem fundàsseu fundàssim fundàssiu fundàvem fundàveu fundés fundéssem fundésseu fundéssim fundéssiu fundí occ sept val v
fondare
Establir, erigir, instituir.
basare
Recolzar amb raons o motius.

funestament /fuˌnes.taˈmen/ /fuˌnes.taˈment/ /fuˌnes.təˈmen/ /fuˌnes.təˈment/ adv
funestamente

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
funambolo

fur /ˈfur/ n masc
foro
Dret de competència jurisdiccional, bé territorial o bé especial per raó de càrrec, estament o matèria litigant.
franchigia
(històric) Dret local vigent en un territori, bé consuetudinari o bé per concessió sobirana.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
furetto
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
ficcanaso
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ adv
furiosamente

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furt furta furtada furtades furtam furtant furtar furtara furtaran furtarem furtaren furtares furtareu furtaria furtarien furtaries furtarà furtaràs furtaré furtaríem furtaríeu furtassen furtasses furtassin furtassis furtat furtats furtau furtava furtaven furtaves furte furtem furten furtes furtessen furtesses furtessin furtessis furteu furti furtin furtis furto furtà furtàrem furtàreu furtàs furtàssem furtàsseu furtàssim furtàssiu furtàvem furtàveu furtés furtéssem furtésseu furtéssim furtéssiu furtí occ sept val v
rubare

furtivament /furˌti.vəˈmen/ /furˌti.βaˈmen/ /furˌti.βəˈmen/ /fuɾˌti.vaˈment/ /fuɾˌti.vəˈment/ /fuɾˌti.βaˈmen/ adv
furtivamente

fus /ˈfus/ n masc
fuso
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
fuso orario
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusa /ˈfu.za/ /ˈfu.zə/ n fem
biscroma

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
fucile

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
fusibile

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusione

fusta /ˈfus.ta/ n fem
legno
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
carpentiere
(professions) Persona que treballa amb fusta.

fustigar /fus.tiˈɣa/ /fus.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fustig fustiga fustigada fustigades fustigam fustigant fustigar fustigara fustigaran fustigarem fustigaren fustigares fustigareu fustigaria fustigarien fustigaries fustigarà fustigaràs fustigaré fustigaríem fustigaríeu fustigassen fustigasses fustigassin fustigassis fustigat fustigats fustigau fustigava fustigaven fustigaves fustigo fustigue fustiguem fustiguen fustigues fustiguessen fustiguesses fustiguessin fustiguessis fustigueu fustigui fustiguin fustiguis fustigués fustiguéssem fustiguésseu fustiguéssim fustiguéssiu fustiguí fustigà fustigàrem fustigàreu fustigàs fustigàssem fustigàsseu fustigàssim fustigàssiu fustigàvem fustigàveu occ sept val v
fustigare

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
calcio

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
futuro
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
futuro avvenire
Temps que ha de venir.
futuro
Temps verbal diferent del present i del passat.

futvòlei n masc
calciovolo

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fabbricazione
Acció i efecte de fabricar.
fabbrica stabilimento
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
fabbrica
Edifici sumptuós.

fàcil adj
facile
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàcilment /ˌfa.siɫˈmen/ /ˌfa.siɫˈment/ adv
facilmente

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
fallico

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
farmaco

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
disgusto schifo

fàtuament /ˌfa.tu.aˈmen/ /ˌfa.tu.aˈment/ /ˌfa.tu.əˈmen/ /ˌfa.tu.əˈment/ adv
fatuamente

fèmur /ˈfɛ.mur/ n masc
femore

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
fenice

fèrtilment /ˌfɛr.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈment/ adv
fertilmente

fètidament /ˌfɛ.ti.ðaˈmen/ /ˌfɛ.ti.ðaˈment/ /ˌfɛ.ti.ðəˈmen/ /ˌfɛ.ti.ðəˈment/ adv
fetidamente

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
fibula

fímbria /ˈfim.bɾi.a/ /ˈfim.bɾi.ə/ n fem
fimbria
Vora de baix d’un vestit llarg.
(botànica) Part d’un òrgan dividida en lacínies, segments estrets semblant a unes franges.

físic /ˈfi.zik/ adj
fisico
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fisica
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ adv
fisicamente

fòmit /ˈfɔ.mit/ n masc
fomite

fòrum n masc
foro

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosforo

fòvea /ˈfɔ.ve.a/ /ˈfɔ.ve.ə/ /ˈfɔ.βe.a/ /ˈfɔ.βe.ə/ n fem
fovea

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formula

fúnebrement /ˌfu.ne.bɾeˈment/ /ˌfu.ne.βɾeˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈment/ /ˌfu.nə.βɾəˈmen/ adv
funereamente

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
furia

fútilment /ˌfu.tiɫˈmen/ /ˌfu.tiɫˈment/ adv
futilmente

gabella /ɡaˈbe.ʎa/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
gabella
Qualsevol tribut o contribució que es paga al príncep.

gabellot /ɡa.beˈʎɔt/ /ɡə.βəˈʎɔt/ n masc
gabelliere

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
gabinetto

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinio

gafet /ɡaˈfet/ /ɡəˈfɛt/ n masc
arpione
Peça de metall feta de fil de llautó o de ferro platejat o altra cosa semblant, que forma un ganxo amb dues anelles al peu per a clavar-lo, i que unint-se amb la gafeta serveix regularment per a cordar les obertures d'una peça de roba.
borchia
Cadascuna de les tanques de metall que es posen als llibres.

gai /ˈɡaj/ /ˈɡej/ adj masc
gaio

gaiament /ˌɡa.jaˈmen/ /ˌɡa.jaˈment/ /ˌɡa.jəˈmen/ /ˌɡa.jəˈment/ adv
gaiamente

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
truffatore

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ gaire adj
molto
(en certes frases) molt

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
quasi

gal /ˈɡaɫ/ gal·la adj masc
gallo
Originari, pertanyent o relatiu a la Gàl·lia.

gal /ˈɡaɫ/ n masc
gallo
Natural de la Gàl·lia.
gal
Unitat d'acceleració en el sistema cegesimal, equivalent a un centímetre dividit per un segon al quadrat.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
galante
Obsequiós, especialment amb les dones.
Amorós, que cerca obsequis amorosos.
bel
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
galante
Home que festeja una dona.
amoroso
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ n fem
galanteria

galantment /ɡaˌɫamˈmen/ /ɡaˌɫamˈment/ /ɡəˌɫamˈmen/ /ɡəˌɫamˈment/ adv
galantemente

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galera galea
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galet /ɡaˈɫet/ /ɡəˈɫət/ /ɡəˈɫɛt/ n masc
collo
Canonet de banya, canya o altra matèria que es posa a la boca de les botes i altres eines semblants per beure per ell amb facilitat.

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
biscotto
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
galeazza

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galeone
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
gallo
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallardament /ɡaˌʎar.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈment/ /ɡəˌjar.ðəˈmen/ /ɡəˌʎar.dəˈmen/ /ɡəˌʎaɾ.ðəˈment/ adv
gagliardamente

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
secchio

gallerbo /ɡaˈʎɛɾ.bo/ /ɡəˈʎɛr.bu/ /ɡəˈʎɛɾ.bo/ n masc
bavosa

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
tordo fischietto
(peixos) Peix de la família dels caproids de cos oval, dors vermellós, ventre argentat i la boca protràctil (Capros aper).

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
gallina
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
pollaio

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
galoppo

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
guancia gota

galtada /ɡaɫˈta.ða/ /ɡəɫˈta.ðə/ n fem
schiaffo

galteres /ɡaɫˈte.ɾes/ /ɡəɫˈte.ɾəs/ n fem
orecchioni
(central, nord-occidental, eivissenc) Inflamació de les galtes paròtides.

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ alg ant bal cent eiv galvanitz galvanitza galvanitzada galvanitzades galvanitzaia galvanitzaien galvanitzaies galvanitzam galvanitzant galvanitzar galvanitzara galvanitzaran galvanitzarem galvanitzaren galvanitzares galvanitzareu galvanitzaria galvanitzarien galvanitzaries galvanitzariva galvanitzariven galvanitzarives galvanitzarà galvanitzaràs galvanitzaré galvanitzaríem galvanitzaríeu galvanitzarívem galvanitzaríveu galvanitzassen galvanitzasses galvanitzassin galvanitzassis galvanitzat galvanitzats galvanitzau galvanitzava galvanitzaven galvanitzaves galvanitzavi galvanitzavo galvanitze galvanitzeguem galvanitzeguessa galvanitzeguessen galvanitzeguesses galvanitzegueu galvanitzegués galvanitzeguéssom galvanitzeguéssou galvanitzem galvanitzen galvanitzes galvanitzessa galvanitzessen galvanitzesses galvanitzessi galvanitzessin galvanitzessis galvanitzeu galvanitzi galvanitzin galvanitzis galvanitzo galvanitzos galvanitzs galvanitzà galvanitzàiem galvanitzàieu galvanitzàrem galvanitzàreu galvanitzàs galvanitzàssem galvanitzàsseu galvanitzàssim galvanitzàssiu galvanitzàvem galvanitzàvets galvanitzàveu galvanitzàvom galvanitzés galvanitzéssem galvanitzésseu galvanitzéssim galvanitzéssiu galvanitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galvanizzar galvanizzare

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gallio

gal·loromà /ɡa.ɫo.roˈma/ /ɡaɫ.ɫo.roˈma/ /ɡə.ɫu.ruˈma/ /ɡəɫ.ɫo.roˈma/ /ɡəɫ.ɫu.ruˈma/ adj masc
gallo-romano

galà /ɡaˈɫa/ /ɡəˈɫa/ adj masc
bello

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galassia

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
gallone

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
gambero
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambirot /ɡam.biˈɾɔt/ /ɡəm.biˈɾɔt/ n masc
sventato

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ n fem
gammapatia

gana n fem
fame
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
voglia
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
sdraio sedia a sdraio

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
coltello
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
pugnalata

gansament /ˌɡan.saˈmen/ /ˌɡan.saˈment/ /ˌɡan.səˈmen/ /ˌɡan.səˈment/ adv
pigramente

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
gancio
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
forcina
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n masc
sgangherato
(arcaisme) Home alt i prim.

garantia /ɡa.ɾanˈti.a/ /ɡə.ɾənˈti.ə/ n fem
garanzia

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ bal garanteix garanteixen garanteixes garanteixi garanteixin garanteixis garanteixo garantesc garantesqui garantesquin garantesquis garantia garantida garantides garantien garanties garantiguem garantigueu garantim garantint garantir garantira garantiran garantirem garantiren garantires garantireu garantiria garantirien garantiries garantirà garantiràs garantiré garantiríem garantiríeu garantisc garantisca garantisquen garantisques garantissen garantisses garantissin garantissis garantit garantits garantiu garantix garantixen garantixes garantixo garantí garantíem garantíeu garantírem garantíreu garantís garantíssem garantísseu garantíssim garantíssiu n-occ occ sept val v
garantire

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garage

garbellar /ɡar.βeˈʎa/ /ɡaɾ.beˈʎaɾ/ /ɡaɾ.βeˈʎa/ /ɡər.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garbell garbella garbellada garbellades garbellam garbellant garbellar garbellara garbellaran garbellarem garbellaren garbellares garbellareu garbellaria garbellarien garbellaries garbellarà garbellaràs garbellaré garbellaríem garbellaríeu garbellassen garbellasses garbellassin garbellassis garbellat garbellats garbellau garbellava garbellaven garbellaves garbelle garbellem garbellen garbelles garbellessen garbellesses garbellessin garbellessis garbelleu garbelli garbellin garbellis garbello garbellà garbellàrem garbellàreu garbellàs garbellàssem garbellàsseu garbellàssim garbellàssiu garbellàvem garbellàveu garbellés garbelléssem garbellésseu garbelléssim garbelléssiu garbellí occ val v
setacciare

garbera /ɡaɾˈβe.ɾa/ /ɡərˈbe.ɾə/ n fem
stipa

garbí /ɡaɾˈbi/ /ɡərˈbi/ n masc
garbino

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
sputacchio

gargaritzar /ɡar.ɣa.ɾiˈd͡za/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈza/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /ɡər.ɡə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv gargaritz gargaritza gargaritzada gargaritzades gargaritzaia gargaritzaien gargaritzaies gargaritzam gargaritzant gargaritzar gargaritzara gargaritzaran gargaritzarem gargaritzaren gargaritzares gargaritzareu gargaritzaria gargaritzarien gargaritzaries gargaritzariva gargaritzariven gargaritzarives gargaritzarà gargaritzaràs gargaritzaré gargaritzaríem gargaritzaríeu gargaritzarívem gargaritzaríveu gargaritzassen gargaritzasses gargaritzassin gargaritzassis gargaritzat gargaritzats gargaritzau gargaritzava gargaritzaven gargaritzaves gargaritzavi gargaritzavo gargaritze gargaritzeguem gargaritzeguessa gargaritzeguessen gargaritzeguesses gargaritzegueu gargaritzegués gargaritzeguéssom gargaritzeguéssou gargaritzem gargaritzen gargaritzes gargaritzessa gargaritzessen gargaritzesses gargaritzessi gargaritzessin gargaritzessis gargaritzeu gargaritzi gargaritzin gargaritzis gargaritzo gargaritzos gargaritzs gargaritzà gargaritzàiem gargaritzàieu gargaritzàrem gargaritzàreu gargaritzàs gargaritzàssem gargaritzàsseu gargaritzàssim gargaritzàssiu gargaritzàvem gargaritzàvets gargaritzàveu gargaritzàvom gargaritzés gargaritzéssem gargaritzésseu gargaritzéssim gargaritzéssiu gargaritzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gargarizzare

gargotejar /ɡar.ɣo.teˈʒa/ /ɡaɾ.ɣo.teˈd͡ʒa/ /ɡaɾ.ɣo.teˈd͡ʒaɾ/ /ɡər.ɣu.təˈʒa/ /ɡəɾ.ɣo.təˈd͡ʒa/ alg bal eiv gargotege gargotegem gargotegen gargoteges gargotegessen gargotegesses gargotegessin gargotegessis gargotegeu gargotegi gargotegin gargotegis gargotegés gargotegéssem gargotegésseu gargotegéssim gargotegéssiu gargotegí gargoteig gargoteja gargotejada gargotejades gargotejam gargotejant gargotejar gargotejara gargotejaran gargotejarem gargotejaren gargotejares gargotejareu gargotejaria gargotejarien gargotejaries gargotejarà gargotejaràs gargotejaré gargotejaríem gargotejaríeu gargotejassen gargotejasses gargotejassin gargotejassis gargotejat gargotejats gargotejau gargotejava gargotejaven gargotejaves gargotejo gargotejà gargotejàrem gargotejàreu gargotejàs gargotejàssem gargotejàsseu gargotejàssim gargotejàssiu gargotejàvem gargotejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
scarabocchiare

garguirot /ɡaɾ.ɣiˈɾɔt/ /ɡər.ɡiˈɾɔt/ n masc
buffetto

garlaire /ɡaɾˈɫaj.ɾe/ /ɡərˈɫaj.ɾə/ n neut
ciarlone

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
ghirlanda
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.
biscotto
Panellet de pa o d'una altra pasta formada en cercle.

garlar /ɡarˈɫa/ /ɡaɾˈɫa/ /ɡaɾˈɫaɾ/ /ɡərˈɫa/ alg ant bal cent eiv garl garla garlada garlades garlaia garlaien garlaies garlam garlant garlar garlara garlaran garlarem garlaren garlares garlareu garlaria garlarien garlaries garlariva garlariven garlarives garlarà garlaràs garlaré garlaríem garlaríeu garlarívem garlaríveu garlassen garlasses garlassin garlassis garlat garlats garlau garlava garlaven garlaves garlavi garlavo garle garleguem garleguessa garleguessen garleguesses garlegueu garlegués garleguéssom garleguéssou garlem garlen garles garlessa garlessen garlesses garlessi garlessin garlessis garleu garli garlin garlis garlo garlos garls garlà garlàiem garlàieu garlàrem garlàreu garlàs garlàssem garlàsseu garlàssim garlàssiu garlàvem garlàvets garlàveu garlàvom garlés garléssem garlésseu garléssim garléssiu garlí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ciarlare

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
cannonao
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n fem
guarnacca
(històric) Vestit medieval, llarg fins als talons i amb un gran coll, que es portava sobre la gonella.

garrafa /ɡaˈra.fa/ /ɡəˈra.fə/ n fem
damigiana

garrapatea /ɡa.ra.paˈte.a/ /ɡə.rə.pəˈte.ə/ n fem
fusa

garriga /ɡaˈri.ɣa/ /ɡəˈri.ɣə/ n fem
querceto gariga

garrofa /ɡaˈrɔ.fa/ /ɡaˈrɔ.fɔ/ /ɡəˈrɔ.fə/ n fem
carruba

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
carrubo

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
porcellino

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
gazza

gas n masc
gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
garsa

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazzella

gaseta /ɡaˈze.ta/ /ɡəˈzə.tə/ /ɡəˈzɛ.tə/ n fem
gazzetta

gaseter n masc
gazzettiere

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
tirchio

gasivament /ɡaˌzi.vaˈment/ /ɡaˌzi.βaˈmen/ /ɡəˌzi.vəˈmen/ /ɡəˌzi.vəˈment/ /ɡəˌzi.βəˈmen/ adv
spilorciamente

gasoil /ˌɡaˈzɔjɫ/ n masc
gasolio

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
distributore

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
spendere

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ n fem
gastroenterite

gastronòmicament /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /ɡəs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /ɡəs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
gastronomicamente

gastrotomia /ɡas.tɾo.toˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.toˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.tuˈmi.ə/ n fem
gastrotomia

gat n masc
gatto gatta
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.
cric
Eina pensada per a aixecar objectes pesats des de sota tot fent-la expandir cap a munt sense gaire esforç.

gata /ˈga.tə/ n fem
gatta

gatonera /ɡa.toˈne.ɾa/ /ɡə.toˈne.ɾə/ /ɡə.tuˈne.ɾə/ n fem
gattaiola

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ n masc
gattopardo

gatòfil /ɡaˈtɔ.fiɫ/ /ɡəˈtɔ.fiɫ/ n masc
gattofilo

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
godere

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
covone

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
gabbiano

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
gi

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
brina

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
gigantesco

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
gigante colosso
Ésser d'estatura desmesurada.

gegantinament /d͡ʒe.ɣanˌti.naˈmen/ /d͡ʒe.ɣanˌti.naˈment/ /ʒə.ɣənˌti.nəˈmen/ /ʒə.ɣənˌti.nəˈment/ adv
gigantescamente

geisha /ˈɡej.ʃa/ /ˈɡej.ʃə/ n fem
geisha

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
ghiaccio
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelar /d͡ʒeˈɫa/ /d͡ʒeˈɫaɾ/ /ʒəˈɫa/ alg ant bal cent eiv gel gela gelada gelades gelaia gelaien gelaies gelam gelant gelar gelara gelaran gelarem gelaren gelares gelareu gelaria gelarien gelaries gelariva gelariven gelarives gelarà gelaràs gelaré gelaríem gelaríeu gelarívem gelaríveu gelassen gelasses gelassin gelassis gelat gelats gelau gelava gelaven gelaves gelavi gelavo gele geleguem geleguessa geleguessen geleguesses gelegueu gelegués geleguéssom geleguéssou gelem gelen geles gelessa gelessen gelesses gelessi gelessin gelessis geleu geli gelin gelis gelo gelos gels gelà gelàiem gelàieu gelàrem gelàreu gelàs gelàssem gelàsseu gelàssim gelàssiu gelàvem gelàvets gelàveu gelàvom gelés geléssem gelésseu geléssim geléssiu gelí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gelare

gelat /ʒəˈɫat/ adj masc
gelato
Que té una temperatura molt freda (capaç de glaçar).

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
gelato
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelateria /d͡ʒe.ɫa.teˈɾi.a/ /ʒə.ɫə.təˈɾi.ə/ n fem
gelateria

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
gelatina
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ adv
gelosamente

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
transenna
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
geloso

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
gemito

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
gemma

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gene

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
genero

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
gennaio
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
generazione

generalitat /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫiˈtat/ /ʒə.nə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
generalità

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
generalizzazione

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
generalmente

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ adv
generosamente

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
generosità

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
generoso

genialment /d͡ʒe.niˌaɫˈmen/ /d͡ʒe.niˌaɫˈment/ /ʒə.niˌaɫˈmen/ /ʒə.niˌaɫˈment/ adv
genialmente

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitivo

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
gengiva

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genocidio

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
ginocchio
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollada /d͡ʒe.noˈʎa.ða/ /ʒə.noˈʎa.ðə/ /ʒə.nuˈja.ðə/ /ʒə.nuˈʎa.ðə/ n fem
ginocchiata

genollera /d͡ʒe.noˈʎe.ɾa/ /ʒə.noˈʎe.ɾə/ /ʒə.nuˈje.ɾə/ n fem
ginocchiera

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
affatto
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
un po'
(interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
gente

gentalla /d͡ʒenˈta.ʎa/ /d͡ʒɛnˈta.ʎa/ /ʒənˈta.ʎə/ /ʒənˈta.ʎə/ n fem
gentaglia

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ adj
gentile
Que actua amb cortesia.

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
gentile
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

gentilesa /d͡ʒen.tiˈɫe.za/ /ʒən.tiˈɫə.zə/ /ʒən.tiˈɫɛ.zə/ n fem
gentilezza

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
gentilizio

gentilment /d͡ʒenˌtiɫˈmen/ /d͡ʒenˌtiɫˈment/ /ʒənˌtiɫˈmen/ /ʒənˌtiɫˈment/ adv
gentilmente

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gentrific gentrifica gentrificada gentrificades gentrificam gentrificant gentrificar gentrificara gentrificaran gentrificarem gentrificaren gentrificares gentrificareu gentrificaria gentrificarien gentrificaries gentrificarà gentrificaràs gentrificaré gentrificaríem gentrificaríeu gentrificassen gentrificasses gentrificassin gentrificassis gentrificat gentrificats gentrificau gentrificava gentrificaven gentrificaves gentrifico gentrificà gentrificàrem gentrificàreu gentrificàs gentrificàssem gentrificàsseu gentrificàssim gentrificàssiu gentrificàvem gentrificàveu gentrifique gentrifiquem gentrifiquen gentrifiques gentrifiquessen gentrifiquesses gentrifiquessin gentrifiquessis gentrifiqueu gentrifiqui gentrifiquin gentrifiquis gentrifiqués gentrifiquéssem gentrifiquésseu gentrifiquéssim gentrifiquéssiu gentrifiquí occ sept val v
gentrificare

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
genuino

genuïnament /d͡ʒe.nuˌi.naˈmen/ /d͡ʒe.nuˌi.naˈment/ /ʒə.nuˌi.nəˈmen/ /ʒə.nuˌi.nəˈment/ adv
genuinamente

genèricament /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈmen/ /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈment/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈmen/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈment/ adv
genericamente

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
genetico

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografia
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografico

geogràficament /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ʒə.oˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ʒə.uˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
geograficamente

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologia
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometria

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometrico

geomètricament /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ʒə.oˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /ʒə.uˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ adv
geometricamente

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
geostazionario

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
gobba

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
gobbo
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
gobbo
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
lampone

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
sorella
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanio

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
germe

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
fratello confratello
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
bricco
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vaso
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gerundio

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
amministrazione

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
prato

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gesto

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
gestazione

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
gestione

geòmetra /d͡ʒeˈɔ.me.tɾa/ /ʒeˈɔ.mə.tɾə/ n neut
geometra

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
catino terrina
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gibrella /d͡ʒiˈbɾe.ʎa/ /ʒiˈβɾe.ʎə/ n fem
piatto

gibrelleta /d͡ʒi.bɾeˈʎe.ta/ /ʒi.bɾəˈʎə.tə/ /ʒi.bɾəˈʎɛ.tə/ /ʒi.βɾəˈʎɛ.tə/ n fem
piattello
Diminutiu de gibrella.
orinale
Bacineta per a orinar u orinal que habitualment es deixa sota el llit per evitar haver-s'hi de desplaçar al vàter.

giga /ˈd͡ʒi.ɣa/ /ˈʒi.ɣə/ n fem
giga
Dansa molt animada d'època barroca.

gimcana /d͡ʒimˈka.na/ /ʒimˈka.nə/ n fem
gincana

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
palestra
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
ginnastico

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
ginnastica
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ginecologia

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ginecologico

ginecològicament /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ʒi.nə.koˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ʒi.nə.kuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
ginecologicamente

ginesta /d͡ʒiˈnes.ta/ n fem
ginestra

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
widget
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gipó /d͡ʒiˈpo/ /ʒiˈpo/ n masc
giubba

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
girasole

giradora /d͡ʒi.ɾaˈðo.ɾa/ /ʒi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
paletta

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
giraffa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

giragonsa /d͡ʒi.ɾaˈɣon.sa/ /ʒi.ɾəˈɣon.sə/ n fem
giravolta

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
girare
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.
emettere
(transitiu, comerç) Expedir ordres de pagament.

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ adj masc
gitano
Relatiu als gitanos o al romaní.

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ n masc
gitano
Individu d’un poble nòmada originari del nord-oest de l’Índia antiga, establert a Occident des del segle XI.

gla n fem
ghianda

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
glabella

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciologia

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
spalto

glaciòleg /ɡɫa.siˈɔ.ɫek/ /ɡɫə.siˈɔ.ɫək/ n masc
glaciologo

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
glande

glauc /ɡɫawk/ adj masc
glauco
(científic, poètic) Verd pàl·lid grisós.

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ n fem
diaccio

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv glace glaceguem glaceguessa glaceguessen glaceguesses glacegueu glacegués glaceguéssom glaceguéssou glacem glacen glaces glacessa glacessen glacesses glacessi glacessin glacessis glaceu glaci glacin glacis glacés glacéssem glacésseu glacéssim glacéssiu glací glaç glaça glaçada glaçades glaçaia glaçaien glaçaies glaçam glaçant glaçar glaçara glaçaran glaçarem glaçaren glaçares glaçareu glaçaria glaçarien glaçaries glaçariva glaçariven glaçarives glaçarà glaçaràs glaçaré glaçaríem glaçaríeu glaçarívem glaçaríveu glaçassen glaçasses glaçassin glaçassis glaçat glaçats glaçau glaçava glaçaven glaçaves glaçavi glaçavo glaço glaços glaçà glaçàiem glaçàieu glaçàrem glaçàreu glaçàs glaçàssem glaçàsseu glaçàssim glaçàssiu glaçàvem glaçàvets glaçàveu glaçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gelare

glenoïdal /ɡɫe.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.nu.iˈðaɫ/ adj
glenoidale

glicoràquia /ɡɫi.koˈra.ki.a/ /ɡɫi.koˈra.ki.ə/ /ɡɫi.kuˈra.ki.ə/ n fem
glicorrachia

gliptogènesi /ɡlip.toˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ɡlip.tuˈʒɛ.nə.zi/ n fem
gliptogenesi

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ adv
globalmente

globus n masc
globo
Figura en forma esfèrica.
mongolfiera
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

gloriosament /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈmen/ /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈment/ /ɡɫo.ɾiˌo.zəˈment/ /ɡɫu.ɾiˌo.zəˈmen/ adv
gloriosamente

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
glossa
Explicació del sentit d’un mot.

glotament /ˌɡɫo.taˈmen/ /ˌɡɫo.taˈment/ /ˌɡɫo.təˈmen/ /ˌɡɫo.təˈment/ adv
ghiottamente

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ n masc
glucagonoma

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glucosio

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
glutino glutine

gluó n masc
gluone

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
ghiandola

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
gloria

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ alg gofr gofra gofrada gofrades gofrant gofrar gofraran gofrarem gofraren gofrares gofrareu gofraria gofrarien gofraries gofrarà gofraràs gofraré gofraríem gofraríeu gofrat gofrats gofrau gofrava gofraven gofraves gofre gofrem gofren gofres gofressen gofresses gofressin gofressis gofreu gofri gofrin gofris gofro gofrà gofràrem gofràreu gofràvem gofràveu gofrés gofréssem gofrésseu gofréssim gofréssiu gofrí occ sept v
goffrare

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
gioia
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

goja /ˈɡɔ.d͡ʒa/ /ˈɡɔ.d͡ʒɔ/ /ˈɡɔ.ʒa/ /ˈɡɔ.ʒə/ n fem
ninfa

gojosament /ɡoˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ɡoˌd͡ʒo.zaˈment/ /ɡoˌʒo.zaˈmen/ /ɡoˌʒo.zəˈment/ /ɡuˌʒo.zəˈmen/ adv
gioiosamente

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
gol rete
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
gola
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.
(geografia) Entrada o camí estret.
Excés en menjar i en beure destinat només a fruir-ne i no pas a alimentar-se ni a assedegar-se.

golafre /ɡoˈɫa.fɾe/ /ɡoˈɫa.fɾə/ /ɡuˈɫa.fɾə/ adj
ghiottone

golf /ˈɡoɫf/ n masc
golfo
Porció de mar tancada parcialment de terra.

golfa /ˈɡoɫ.fa/ /ˈɡoɫ.fə/ n fem
soffitta

golfo /ˈgoɫ.fo/ /ˈgoɫ.fu/ n masc
bandella

golosament /ɡoˌɫo.zaˈmen/ /ɡoˌɫo.zaˈment/ /ɡoˌɫo.zəˈment/ /ɡuˌɫo.zəˈmen/ adv
golosamente

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
gomma
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
gomma da cancellare

goma elàstica n fem
elastico

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
googlare

gorg /ˈɡork/ n masc
pozza

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorilla
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
berretto

gorra de beisbol n fem
?

gos n masc
cane
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gosadia /ɡo.zaˈði.a/ /ɡo.zəˈði.ə/ /ɡu.zəˈði.ə/ n fem
coraggio

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
osare

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
cagna

got /ˈɡot/ n masc
bicchiere
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
goccia
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
governo
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
governatore

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
sterzare
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
governare
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
grano

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
graziosamente

graduadament /ɡɾa.ðuˌa.ðaˈmen/ /ɡɾa.ðuˌa.ðaˈment/ /ɡɾə.ðuˌa.ðəˈmen/ /ɡɾə.ðuˌa.ðəˈment/ adv
gradatamente

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
gradualmente

grafia /ɡɾaˈfi.a/ /ɡɾəˈfi.ə/ n fem
grafia

grafit n masc
grafite
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.
graffito
Dibuix o escriptura de traç ràpid feta sobre murs, monuments, portes, etc., especialment en espais públics i normalment de forma il·legal.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
taccola
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

gram /ˈɡɾam/ n masc
grammo
gramigna

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
grammaticalmente

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
grammatica

gran adj
grande
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.
Que excedeix el nivell ordinari quant a mèrits, qualitats morals, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granata
Bomba de mà.

grandiosament /ɡɾan.diˌo.zaˈmen/ /ɡɾan.diˌo.zaˈment/ /ɡɾən.diˌo.zəˈmen/ /ɡɾən.diˌo.zəˈment/ adv
grandiosamente

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
granaio
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
fattoria podere

granment /ˌɡɾamˈmen/ /ˌɡɾamˈment/ adv
grandemente

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
rana
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
tuta
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

granulometria /ɡɾa.nu.ɫo.meˈtɾi.a/ /ɡɾə.nu.ɫo.məˈtɾi.ə/ /ɡɾə.nu.ɫu.məˈtɾi.ə/ n fem
granulometria

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
artiglio
Part de les extremitats d'un quadrúpede que toca a terra.
graffa
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
spillatrice

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
manciata
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ adv
maldestramente

gras /ˈɡɾas/ adj masc
grasso
Que conté greix.
Amb molt de greix al cos, voluminós.

grassament /ˌɡɾa.saˈmen/ /ˌɡɾa.saˈment/ /ˌɡɾa.səˈmen/ /ˌɡɾa.səˈment/ adv
grassamente

grat /ˈɡɾat/ grata adj masc
grato

grat /ˈɡɾat/ n masc
piacere

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
grattacielo
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ adv
piacevolmente
D’una manera grata.

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ n masc
grattamento
Acció de gratar.

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
grattarsi grattare

gratar-se v
grattarsi

gratificar /ɡɾa.ti.fiˈka/ /ɡɾa.ti.fiˈkaɾ/ /ɡɾə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gratific gratifica gratificada gratificades gratificam gratificant gratificar gratificara gratificaran gratificarem gratificaren gratificares gratificareu gratificaria gratificarien gratificaries gratificarà gratificaràs gratificaré gratificaríem gratificaríeu gratificassen gratificasses gratificassin gratificassis gratificat gratificats gratificau gratificava gratificaven gratificaves gratifico gratificà gratificàrem gratificàreu gratificàs gratificàssem gratificàsseu gratificàssim gratificàssiu gratificàvem gratificàveu gratifique gratifiquem gratifiquen gratifiques gratifiquessen gratifiquesses gratifiquessin gratifiquessis gratifiqueu gratifiqui gratifiquin gratifiquis gratifiqués gratifiquéssem gratifiquésseu gratifiquéssim gratifiquéssiu gratifiquí occ sept val v
gratificare

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
gratitudine riconoscenza

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
gratuito

gratuïtament /ɡɾa.tuˌi.taˈmen/ /ɡɾa.tuˌi.taˈment/ /ɡɾə.tuˌi.təˈmen/ /ɡɾə.tuˌi.təˈment/ adv
gratuitamente

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
hiaia
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..

gravador /ɡɾa.vaˈðoɾ/ /ɡɾa.βaˈðo/ /ɡɾa.βaˈðoɾ/ /ɡɾə.vəˈðo/ /ɡɾə.βəˈðo/ n masc
incisore

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
bulinare incidere
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
filmare
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gravità
L'estat o condició de ser greu.
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
gravitone

grec grega adj masc
greco
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
greco
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec modern n masc
neogreco

gregal /ɡɾeˈɣaɫ/ /ɡɾəˈɣaɫ/ n masc
grécale

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
gregario

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
gregoriano

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
grassa grasso

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
ingrassare

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
gilda

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
crogiolo
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
grave
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
Aplicat a un fet o un assumpte d'importància, amb connotacions negatives.
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
affronto
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

greument /ˌɡɾewˈmen/ /ˌɡɾewˈment/ adv
gravemente

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
grillo
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
influenza grippe

gripau n masc
rospo

gris adj masc
grigio
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
grisù grisou

groc groga adj masc
giallo
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
giallo
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
groenlandese
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
groenlandese
Individu natural de Groenlàndia.
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

groguejar /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒa/ /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ɡɾo.ɣeˈʒa/ /ɡɾo.ɣəˈd͡ʒa/ /ɡɾu.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) groguege groguegem groguegen grogueges groguegessen groguegesses groguegessin groguegessis groguegeu groguegi groguegin groguegis groguegés groguegéssem groguegésseu groguegéssim groguegéssiu groguegí grogueig grogueja groguejada groguejades groguejam groguejant groguejar groguejara groguejaran groguejarem groguejaren groguejares groguejareu groguejaria groguejarien groguejaries groguejarà groguejaràs groguejaré groguejaríem groguejaríeu groguejassen groguejasses groguejassin groguejassis groguejat groguejats groguejau groguejava groguejaven groguejaves groguejo groguejà groguejàrem groguejàreu groguejàs groguejàssem groguejàsseu groguejàssim groguejàssiu groguejàvem groguejàveu occ sept val v
tendere al giallo

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ adv
sgarbatamente

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
altalena

gronxar /ɡɾoɲˈt͡ʃa/ /ɡɾoɲˈt͡ʃaɾ/ /ɡɾoɲˈʃa/ /ɡɾuɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gronx gronxa gronxada gronxades gronxam gronxant gronxar gronxaran gronxarem gronxaren gronxares gronxareu gronxaria gronxarien gronxaries gronxarà gronxaràs gronxaré gronxaríem gronxaríeu gronxassen gronxasses gronxassin gronxassis gronxat gronxats gronxau gronxava gronxaven gronxaves gronxem gronxen gronxes gronxessen gronxesses gronxessin gronxessis gronxeu gronxi gronxin gronxis gronxo gronxà gronxàrem gronxàreu gronxàs gronxàssem gronxàsseu gronxàssim gronxàssiu gronxàvem gronxàveu gronxés gronxéssem gronxésseu gronxéssim gronxéssiu gronxí sept v
dondolare

grop /ˈɡɾop/ n masc
nodo
Nus dels arbres.
troncone
Part de la branca que queda unida al tronc quan aquella es talla.
inciampo
Dificultat gran en què algú es troba.

gropa /ˈɡɾo.pa/ /ˈɡɾo.pə/ n fem
groppa

gros adj masc
grande
Considerable en volum.

gros n masc
grosso
La part més important d'un tot.
Moneda de plata múltiple del diner.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
grossa
Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
grossomodo

grosserament /ɡɾoˌse.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌse.ɾaˈment/ /ɡɾoˌse.ɾəˈment/ /ɡɾuˌse.ɾəˈmen/ adv
grossolanamente

grotesc /ɡɾoˈtesk/ /ɡɾoˈtəsk/ /ɡɾuˈtɛsk/ adj masc
grottesco

grotescament /ɡɾoˌtes.kaˈmen/ /ɡɾoˌtes.kaˈment/ /ɡɾoˌtəs.kəˈment/ /ɡɾuˌtɛs.kəˈmen/ adv
grottescamente

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
gru
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
carro attrezzi
Camió per a remolcar vehicles.

gruix /ˈɡɾujʃ/ /ˈɡɾuʃ/ n masc
spessore

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
grosso

grumeig /ɡɾuˈmet͡ʃ/ /ɡɾuˈmət͡ʃ/ /ɡɾuˈmɛt͡ʃ/ n masc
esca

grumoll /ɡɾuˈmoʎ/ n masc
grumo

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ alg bal gruny grunya grunyen grunyes grunyi grunyia grunyida grunyides grunyien grunyies grunyiguem grunyigueu grunyim grunyin grunyint grunyir grunyira grunyiran grunyirem grunyiren grunyires grunyireu grunyiria grunyirien grunyiries grunyirà grunyiràs grunyiré grunyiríem grunyiríeu grunyis grunyissen grunyisses grunyissin grunyissis grunyit grunyits grunyiu grunyo grunys grunyí grunyíem grunyíeu grunyírem grunyíreu grunyís grunyíssem grunyísseu grunyíssim grunyíssiu occ sept val v
grugnire
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup /ˈɡɾup/ n masc
gruppo

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
grotta

gruyère /ɡɾuˈjɛr/ n masc
groviera

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
grazia
Resultar plaent.
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
grazie
Expressió per a manifestar agraïment.

gràficament /ˌɡɾa.fi.kaˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kaˈment/ /ˌɡɾa.fi.kəˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kəˈment/ adv
graficamente

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
agrifoglio
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
francolino
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

grífol /ˈgɾi.foɫ/ /ˈgɾi.fuɫ/ n masc
germoglio
El lluc o brot que treuen de nou els arbres i les plantes.
bullicame
Grífol d'aigua: El raig que fa l'aigua de baix a dalt, elevant-se sobre la superfície.
germogliare
Fer o traure grífols: Brotar les plantes, treure llucs nous.

grímpola /ˈɡɾim.po.ɫa/ /ˈɡɾim.po.ɫə/ /ˈɡɾim.pu.ɫə/ n fem
mostravento

grípia /ˈɡɾi.pi.a/ /ˈɡɾi.pi.ə/ n fem
greppia

grívia /ˈɡɾi.vi.a/ /ˈɡɾi.vi.ə/ /ˈɡɾi.βi.a/ /ˈɡɾi.βi.ə/ n fem
spingola
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus bergylta)
leppo
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus viridis)

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
guado
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
passo carrabile
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
guanto
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
cassetto portaoggetti
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
guadagno

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
vincitore
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
vincere

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
guaranì
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.

guardabosc /ˌɡwar.dəˈβɔsk/ /ˌɡwaɾ.ðaˈbɔsk/ n neut
custodi

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tenere
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
salvadanaio
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
guardia

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
maggese

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
curare

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
guarnigione
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.
contorno
Complements per a guarnir, en especial en elements tèxtils.
En mecànica, especialment en frens, peça que en cobreix una altra de metàl·lica, pesada per a realitzar un fregament amb una tercera peça mòbil, típicament un disc.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ alg ant bal centr eiv guarneix guarneixa guarneixen guarneixes guarneixi guarneixin guarneixis guarneixo guarneixs guarnesc guarnesca guarnesquen guarnesques guarnesqui guarnesquin guarnesquis guarnia guarnida guarnides guarnien guarnies guarniguem guarniguera guarnigueren guarnigueres guarniguessen guarniguesses guarniguessin guarniguessis guarnigueu guarnigueva guarnigueven guarnigueves guarnigué guarniguérem guarniguéreu guarnigués guarniguéssem guarniguésseu guarniguéssim guarniguéssiu guarniguévem guarniguéveu guarnim guarnint guarnir guarnira guarniran guarnirem guarniren guarnires guarnireu guarniria guarnirien guarniries guarniriva guarniriven guarnirives guarnirà guarniràs guarniré guarniríem guarniríeu guarnirívem guarniríveu guarnisc guarnisca guarnisco guarniscos guarnisquem guarnisquen guarnisques guarnisqueu guarnissa guarnissen guarnisses guarnissi guarnissin guarnissis guarnist guarnit guarnits guarniu guarniva guarniven guarnives guarnix guarnixa guarnixen guarnixes guarnixi guarnixin guarnixis guarnixo guarnixos guarní guarníem guarníets guarníeu guarnírem guarníreu guarnís guarníscon guarníssem guarnísseu guarníssim guarníssiu guarníssom guarníssou guarnívem guarníveu guarníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guarnire
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
quaglia

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
guerra
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
guerriero
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
ghetto

guia turística n fem
guida turistica

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
guidare
Fer de guia.

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ alg ant bal cent eiv guillotina guillotinada guillotinades guillotinaia guillotinaien guillotinaies guillotinam guillotinant guillotinar guillotinara guillotinaran guillotinarem guillotinaren guillotinares guillotinareu guillotinaria guillotinarien guillotinaries guillotinariva guillotinariven guillotinarives guillotinarà guillotinaràs guillotinaré guillotinaríem guillotinaríeu guillotinarívem guillotinaríveu guillotinassen guillotinasses guillotinassin guillotinassis guillotinat guillotinats guillotinau guillotinava guillotinaven guillotinaves guillotinavi guillotinavo guillotine guillotineguem guillotineguessa guillotineguessen guillotineguesses guillotinegueu guillotinegués guillotineguéssom guillotineguéssou guillotinem guillotinen guillotines guillotinessa guillotinessen guillotinesses guillotinessi guillotinessin guillotinessis guillotineu guillotini guillotinin guillotinis guillotino guillotinos guillotinà guillotinàiem guillotinàieu guillotinàrem guillotinàreu guillotinàs guillotinàssem guillotinàsseu guillotinàssim guillotinàssiu guillotinàvem guillotinàvets guillotinàveu guillotinàvom guillotinés guillotinéssem guillotinésseu guillotinéssim guillotinéssiu guillotiní guillotín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ghigliottinare

guimbalet n masc
manovella

guineu n fem
volpe
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
modo

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
chitarra

guitarra acústica n fem
chitarra acustica

guitarra batent n fem
chitarra battente

guitarra elèctrica n fem
chitarra elettrica

guix n masc
gesso
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
gessetto gesso
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ n masc
rosso

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
guzla

gust /ˈɡust/ n masc
gusto
Sentit que permet percebre els sabors.
sapore
sabor

gustosament /ɡusˌto.zaˈmen/ /ɡusˌto.zaˈment/ /ɡusˌto.zəˈmen/ /ɡusˌto.zəˈment/ adv
gustosamente

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
geyser

gàlib /ˈɡa.ɫip/ n masc
sagoma
Conjunt de dimensions màximes d’un vehicle i de les construccions per on pot passar.
Plantilla de les quadernes d’una nau per a la seva construcció.

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
gallico
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
gargolla

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Gemelli

gènere n masc
genere
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
genesi

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
giuggiola

góndol /ˈɡon.doɫ/ /ˈɡon.duɫ/ n masc
femminella

gúmena /ˈɡu.me.na/ /ˈɡu.mə.nə/ n fem
gomena

ha ha /ˈhaˈha/ Interjection
ah ah
Imitació d’una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv habilit habilita habilitada habilitades habilitaia habilitaien habilitaies habilitam habilitant habilitar habilitara habilitaran habilitarem habilitaren habilitares habilitareu habilitaria habilitarien habilitaries habilitariva habilitariven habilitarives habilitarà habilitaràs habilitaré habilitaríem habilitaríeu habilitarívem habilitaríveu habilitassen habilitasses habilitassin habilitassis habilitat habilitats habilitau habilitava habilitaven habilitaves habilitavi habilitavo habilite habiliteguem habiliteguessa habiliteguessen habiliteguesses habilitegueu habilitegués habiliteguéssom habiliteguéssou habilitem habiliten habilites habilitessa habilitessen habilitesses habilitessi habilitessin habilitessis habiliteu habiliti habilitin habilitis habilito habilitos habilits habilità habilitàiem habilitàieu habilitàrem habilitàreu habilitàs habilitàssem habilitàsseu habilitàssim habilitàssiu habilitàvem habilitàvets habilitàveu habilitàvom habilités habilitéssem habilitésseu habilitéssim habilitéssiu habilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abilitare

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
abilità

habitacle /a.biˈta.kɫe/ /ə.βiˈta.kɫə/ n masc
abitacolo

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
abitante
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abitare

habitatge /a.biˈta.d͡ʒe/ n masc
allogio

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
abituale usuale

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
abitualmente

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) habitua habituada habituades habituam habituant habituar habituara habituaran habituarem habituaren habituares habituareu habituaria habituarien habituaries habituarà habituaràs habituaré habituaríem habituaríeu habituassen habituasses habituassin habituassis habituat habituats habituau habituava habituaven habituaves habitue habituem habituen habitues habituessen habituesses habituessin habituessis habitueu habituo habituu habituà habituàrem habituàreu habituàs habituàssem habituàsseu habituàssim habituàssiu habituàvem habituàveu habitués habituéssem habituésseu habituéssim habituéssiu habituí habituï habituïn habituïs occ sept val v
abituare

habitudinari /a.βi.tu.ðiˈna.ɾi/ adj masc
abitudinario

hac /ˈak/ n fem
acca

hadró n masc
adrone

hafni n masc
afnio

hagiotoponímia /a.d͡ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /a.ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /ə.ʒi.o.to.poˈni.mi.ə/ /ə.ʒi.u.tu.puˈni.mi.ə/ n fem
agiotoponomastica

hagiotopònim /a.d͡ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /a.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.u.tuˈpɔ.nim/ n masc
agiotoponimo

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hascisc

halar /aˈɫa/ /aˈɫaɾ/ /haˈɫa/ /haˈɫaɾ/ /həˈɫa/ /həˈɫa/ /əˈɫa/ /ʒəˈla/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hal hala halada halades halam halant halar halara halaran halarem halaren halares halareu halaria halarien halaries halarà halaràs halaré halaríem halaríeu halassen halasses halassin halassis halat halats halau halava halaven halaves hale halem halen hales halessen halesses halessin halessis haleu hali halin halis halo halà halàrem halàreu halàs halàssem halàsseu halàssim halàssiu halàvem halàveu halés haléssem halésseu haléssim haléssiu halí occ sept val v
alare
(argot mariner) Estirar un cap, ormeig o embarcació per treure'l de l'aigua.

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
alogene

ham /ˈam/ n masc
amo de pesca amo

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
pallamano

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) handicap handicapa handicapada handicapades handicapam handicapant handicapar handicapara handicaparan handicaparem handicaparen handicapares handicapareu handicaparia handicaparien handicaparies handicaparà handicaparàs handicaparé handicaparíem handicaparíeu handicapassen handicapasses handicapassin handicapassis handicapat handicapats handicapau handicapava handicapaven handicapaves handicape handicapem handicapen handicapes handicapessen handicapesses handicapessin handicapessis handicapeu handicapi handicapin handicapis handicapo handicapà handicapàrem handicapàreu handicapàs handicapàssem handicapàsseu handicapàssim handicapàssiu handicapàvem handicapàveu handicapés handicapéssem handicapésseu handicapéssim handicapéssiu handicapí occ sept val v
handicappare

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
armonia

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ adv
armoniosamente

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) harmonitz harmonitza harmonitzada harmonitzades harmonitzam harmonitzant harmonitzar harmonitzara harmonitzaran harmonitzarem harmonitzaren harmonitzares harmonitzareu harmonitzaria harmonitzarien harmonitzaries harmonitzarà harmonitzaràs harmonitzaré harmonitzaríem harmonitzaríeu harmonitzassen harmonitzasses harmonitzassin harmonitzassis harmonitzat harmonitzats harmonitzau harmonitzava harmonitzaven harmonitzaves harmonitze harmonitzem harmonitzen harmonitzes harmonitzessen harmonitzesses harmonitzessin harmonitzessis harmonitzeu harmonitzi harmonitzin harmonitzis harmonitzo harmonitzà harmonitzàrem harmonitzàreu harmonitzàs harmonitzàssem harmonitzàsseu harmonitzàssim harmonitzàssiu harmonitzàvem harmonitzàveu harmonitzés harmonitzéssem harmonitzésseu harmonitzéssim harmonitzéssiu harmonitzí occ sept val v
armonizzare
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
armonica

harmònicament /arˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈment/ /ərˌmɔ.ni.kəˈmen/ /əɾˌmɔ.ni.kəˈment/ adv
armonicamente

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
armonium

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
aruspicina
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hassio

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
hausa
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
avere
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
avere
Tenir en possessió.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
esserci

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
hawaiano
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
hawaiano
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebraïtzar /e.bɾa.iˈzaɾ/ /e.βɾa.iˈd͡za/ /e.βɾa.iˈza/ /ə.βɾə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hebraïtz hebraïtza hebraïtzada hebraïtzades hebraïtzam hebraïtzant hebraïtzar hebraïtzara hebraïtzaran hebraïtzarem hebraïtzaren hebraïtzares hebraïtzareu hebraïtzaria hebraïtzarien hebraïtzaries hebraïtzarà hebraïtzaràs hebraïtzaré hebraïtzaríem hebraïtzaríeu hebraïtzassen hebraïtzasses hebraïtzassin hebraïtzassis hebraïtzat hebraïtzats hebraïtzau hebraïtzava hebraïtzaven hebraïtzaves hebraïtze hebraïtzem hebraïtzen hebraïtzes hebraïtzessen hebraïtzesses hebraïtzessin hebraïtzessis hebraïtzeu hebraïtzi hebraïtzin hebraïtzis hebraïtzo hebraïtzà hebraïtzàrem hebraïtzàreu hebraïtzàs hebraïtzàssem hebraïtzàsseu hebraïtzàssim hebraïtzàssiu hebraïtzàvem hebraïtzàveu hebraïtzés hebraïtzéssem hebraïtzésseu hebraïtzéssim hebraïtzéssiu hebraïtzí occ sept val v
ebraizzare

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
ebraico
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
ebraico
Llengua semítica parlada a Israel.

hebreu antic n masc
ebraico antico

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
edonismo

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
egemonia

heli n masc
elio

helicoïdal /e.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ku.iˈðaɫ/ adj
elicoidale

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
elicone

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hel·lenitz hel·lenitza hel·lenitzada hel·lenitzades hel·lenitzam hel·lenitzant hel·lenitzar hel·lenitzara hel·lenitzaran hel·lenitzarem hel·lenitzaren hel·lenitzares hel·lenitzareu hel·lenitzaria hel·lenitzarien hel·lenitzaries hel·lenitzarà hel·lenitzaràs hel·lenitzaré hel·lenitzaríem hel·lenitzaríeu hel·lenitzassen hel·lenitzasses hel·lenitzassin hel·lenitzassis hel·lenitzat hel·lenitzats hel·lenitzau hel·lenitzava hel·lenitzaven hel·lenitzaves hel·lenitze hel·lenitzem hel·lenitzen hel·lenitzes hel·lenitzessen hel·lenitzesses hel·lenitzessin hel·lenitzessis hel·lenitzeu hel·lenitzi hel·lenitzin hel·lenitzis hel·lenitzo hel·lenitzà hel·lenitzàrem hel·lenitzàreu hel·lenitzàs hel·lenitzàssem hel·lenitzàsseu hel·lenitzàssim hel·lenitzàssiu hel·lenitzàvem hel·lenitzàveu hel·lenitzés hel·lenitzéssem hel·lenitzésseu hel·lenitzéssim hel·lenitzéssiu hel·lenitzí occ sept val v
ellenizzare grecizzare

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
elleno

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ematologia

hematològic /e.ma.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ma.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ematologico

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
ematoma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
ematuria

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
emisfero

hemisferoïdal /e.mis.fe.ɾo.iˈðaɫ/ /ə.mis.fə.ɾo.iˈðaɫ/ /ə.mis.fə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
emisferoidale

hemodialitzar /e.mo.ði.a.ɫiˈd͡za/ /e.mo.ði.a.ɫiˈza/ /e.mo.ði.a.ɫiˈzaɾ/ /ə.mo.ði.ə.ɫiˈd͡za/ /ə.mu.ði.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hemodialitz hemodialitza hemodialitzada hemodialitzades hemodialitzam hemodialitzant hemodialitzar hemodialitzara hemodialitzaran hemodialitzarem hemodialitzaren hemodialitzares hemodialitzareu hemodialitzaria hemodialitzarien hemodialitzaries hemodialitzarà hemodialitzaràs hemodialitzaré hemodialitzaríem hemodialitzaríeu hemodialitzassen hemodialitzasses hemodialitzassin hemodialitzassis hemodialitzat hemodialitzats hemodialitzau hemodialitzava hemodialitzaven hemodialitzaves hemodialitze hemodialitzem hemodialitzen hemodialitzes hemodialitzessen hemodialitzesses hemodialitzessin hemodialitzessis hemodialitzeu hemodialitzi hemodialitzin hemodialitzis hemodialitzo hemodialitzà hemodialitzàrem hemodialitzàreu hemodialitzàs hemodialitzàssem hemodialitzàsseu hemodialitzàssim hemodialitzàssiu hemodialitzàvem hemodialitzàveu hemodialitzés hemodialitzéssem hemodialitzésseu hemodialitzéssim hemodialitzéssiu hemodialitzí occ sept val v
emodializzare

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
emoglobina

hemorroide /e.moˈrɔj.ðe/ /ə.moˈrɔj.ðə/ /ə.muˈrɔj.ðə/ n fem
emorroide

hemorroïdal /e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
emorroidale

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
endiadi

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
epatite

heptaedre /ep.taˈe.ðɾe/ /əp.təˈɛ.ðɾə/ n masc
eptaedro

herba /ˈer.bə/ n fem
erba

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
erbaceo
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbejar /er.βeˈd͡ʒa/ /eɾ.βeˈd͡ʒaɾ/ /ər.bəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) herbege herbegem herbegen herbeges herbegessen herbegesses herbegessin herbegessis herbegeu herbegi herbegin herbegis herbegés herbegéssem herbegésseu herbegéssim herbegéssiu herbegí herbeig herbeja herbejada herbejades herbejam herbejant herbejar herbejara herbejaran herbejarem herbejaren herbejares herbejareu herbejaria herbejarien herbejaries herbejarà herbejaràs herbejaré herbejaríem herbejaríeu herbejassen herbejasses herbejassin herbejassis herbejat herbejats herbejau herbejava herbejaven herbejaves herbejo herbejà herbejàrem herbejàreu herbejàs herbejàssem herbejàsseu herbejàssim herbejàssiu herbejàvem herbejàveu occ sept val v
pascolare
Pasturar l'herba.

herboritzar /er.βo.ɾiˈd͡za/ /eɾ.bo.ɾiˈzaɾ/ /eɾ.βo.ɾiˈza/ /ər.bu.ɾiˈd͡za/ /əɾ.bo.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) herboritz herboritza herboritzada herboritzades herboritzam herboritzant herboritzar herboritzara herboritzaran herboritzarem herboritzaren herboritzares herboritzareu herboritzaria herboritzarien herboritzaries herboritzarà herboritzaràs herboritzaré herboritzaríem herboritzaríeu herboritzassen herboritzasses herboritzassin herboritzassis herboritzat herboritzats herboritzau herboritzava herboritzaven herboritzaves herboritze herboritzem herboritzen herboritzes herboritzessen herboritzesses herboritzessin herboritzessis herboritzeu herboritzi herboritzin herboritzis herboritzo herboritzà herboritzàrem herboritzàreu herboritzàs herboritzàssem herboritzàsseu herboritzàssim herboritzàssiu herboritzàvem herboritzàveu herboritzés herboritzéssem herboritzésseu herboritzéssim herboritzéssiu herboritzí occ sept val v
erborare

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
ereditare
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.
Contraure els fills les inclinacions o propietats dels pares.

heretat /e.ɾeˈtat/ /ə.ɾəˈtat/ n fem
proprietà

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
eretico

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
erede
Persona que rep una herència.
primogenito
Primogènit home, que antigament tenia el dret a la part més important de l'herència, és a dir, l'hisenda i les terres.

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
ermeticamente

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
eroe

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ adv
eroicamente

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
eroina
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
eroina
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
eredità
Llegat.
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herèticament /eˌɾɛ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɛ.ti.kaˈment/ /əˌɾɛ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɛ.ti.kəˈment/ adv
ereticamente

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hesit hesita hesitada hesitades hesitam hesitant hesitar hesitara hesitaran hesitarem hesitaren hesitares hesitareu hesitaria hesitarien hesitaries hesitarà hesitaràs hesitaré hesitaríem hesitaríeu hesitassen hesitasses hesitassin hesitassis hesitat hesitats hesitau hesitava hesitaven hesitaves hesite hesitem hesiten hesites hesitessen hesitesses hesitessin hesitessis hesiteu hesiti hesitin hesitis hesito hesità hesitàrem hesitàreu hesitàs hesitàssem hesitàsseu hesitàssim hesitàssiu hesitàvem hesitàveu hesités hesitéssem hesitésseu hesitéssim hesitéssiu hesití occ sept val v
esitare

heteronomia /e.te.ɾo.noˈmi.a/ /ə.tə.ɾu.nuˈmi.ə/ n fem
eteronomia

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
eterosessualità

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
edera

hexaedre /eɡ.zaˈe.ðɾe/ /əɡ.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
esaedro

hi /j/ pronoun
ci

hiat /ˈjat/ n masc
iato

hiatal /jaˈtaɫ/ /jəˈtaɫ/ adj
iatale
(anatomia) Relatiu a un hiat

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
ibernazione

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hibern hiberna hibernada hibernades hibernam hibernant hibernar hibernara hibernaran hibernarem hibernaren hibernares hibernareu hibernaria hibernarien hibernaries hibernarà hibernaràs hibernaré hibernaríem hibernaríeu hibernassen hibernasses hibernassin hibernassis hibernat hibernats hibernau hibernava hibernaven hibernaves hiberne hibernem hibernen hibernes hibernessen hibernesses hibernessin hibernessis hiberneu hiberni hibernin hibernis hiberno hibernà hibernàrem hibernàreu hibernàs hibernàssem hibernàsseu hibernàssim hibernàssiu hibernàvem hibernàveu hibernés hibernéssem hibernésseu hibernéssim hibernéssiu hiberní occ sept val v
ibernare

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hibrid hibrida hibridada hibridades hibridam hibridant hibridar hibridara hibridaran hibridarem hibridaren hibridares hibridareu hibridaria hibridarien hibridaries hibridarà hibridaràs hibridaré hibridaríem hibridaríeu hibridassen hibridasses hibridassin hibridassis hibridat hibridats hibridau hibridava hibridaven hibridaves hibride hibridem hibriden hibrides hibridessen hibridesses hibridessin hibridessis hibrideu hibridi hibridin hibridis hibrido hibridà hibridàrem hibridàreu hibridàs hibridàssem hibridàsseu hibridàssim hibridàssiu hibridàvem hibridàveu hibridés hibridéssem hibridésseu hibridéssim hibridéssiu hibridí occ sept val v
ibridare

hidratació /i.ðɾa.ta.siˈo/ /i.ðɾə.tə.siˈo/ n fem
idratazione

hidratar /i.ðɾaˈta/ /i.ðɾaˈtaɾ/ /i.ðɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrat hidrata hidratada hidratades hidratam hidratant hidratar hidratara hidrataran hidratarem hidrataren hidratares hidratareu hidrataria hidratarien hidrataries hidratarà hidrataràs hidrataré hidrataríem hidrataríeu hidratassen hidratasses hidratassin hidratassis hidratat hidratats hidratau hidratava hidrataven hidrataves hidrate hidratem hidraten hidrates hidratessen hidratesses hidratessin hidratessis hidrateu hidrati hidratin hidratis hidrato hidratà hidratàrem hidratàreu hidratàs hidratàssem hidratàsseu hidratàssim hidratàssiu hidratàvem hidratàveu hidratés hidratéssem hidratésseu hidratéssim hidratéssiu hidratí occ sept val v
idratare
(química) Combinar una substància amb aigua, convertir en hidrat.

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
idrogeno

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrogena hidrogenada hidrogenades hidrogenam hidrogenant hidrogenar hidrogenara hidrogenaran hidrogenarem hidrogenaren hidrogenares hidrogenareu hidrogenaria hidrogenarien hidrogenaries hidrogenarà hidrogenaràs hidrogenaré hidrogenaríem hidrogenaríeu hidrogenassen hidrogenasses hidrogenassin hidrogenassis hidrogenat hidrogenats hidrogenau hidrogenava hidrogenaven hidrogenaves hidrogene hidrogenem hidrogenen hidrogenes hidrogenessen hidrogenesses hidrogenessin hidrogenessis hidrogeneu hidrogeni hidrogenin hidrogenis hidrogeno hidrogenà hidrogenàrem hidrogenàreu hidrogenàs hidrogenàssem hidrogenàsseu hidrogenàssim hidrogenàssiu hidrogenàvem hidrogenàveu hidrogenés hidrogenéssem hidrogenésseu hidrogenéssim hidrogenéssiu hidrogení hidrogèn occ sept val v
idrogenare

hidrolitzar /i.ðɾo.liˈd͡za/ /i.ðɾo.liˈzaɾ/ /i.ðɾu.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrolitz hidrolitza hidrolitzada hidrolitzades hidrolitzam hidrolitzant hidrolitzar hidrolitzara hidrolitzaran hidrolitzarem hidrolitzaren hidrolitzares hidrolitzareu hidrolitzaria hidrolitzarien hidrolitzaries hidrolitzarà hidrolitzaràs hidrolitzaré hidrolitzaríem hidrolitzaríeu hidrolitzassen hidrolitzasses hidrolitzassin hidrolitzassis hidrolitzat hidrolitzats hidrolitzau hidrolitzava hidrolitzaven hidrolitzaves hidrolitze hidrolitzem hidrolitzen hidrolitzes hidrolitzessen hidrolitzesses hidrolitzessin hidrolitzessis hidrolitzeu hidrolitzi hidrolitzin hidrolitzis hidrolitzo hidrolitzà hidrolitzàrem hidrolitzàreu hidrolitzàs hidrolitzàssem hidrolitzàsseu hidrolitzàssim hidrolitzàssiu hidrolitzàvem hidrolitzàveu hidrolitzés hidrolitzéssem hidrolitzésseu hidrolitzéssim hidrolitzéssiu hidrolitzí occ sept val v
idrolizzare

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
idronimia

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ adj masc
idrostatico

hidrostàtica /i.ðɾosˈta.ti.ka/ /i.ðɾosˈta.ti.kə/ /i.ðɾusˈta.ti.kə/ n fem
idrostatica

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ n masc
ossidrilico

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
idronimo

hiena /ˈje.na/ n fem
iena

hieràticament /jeˌɾa.ti.kaˈmen/ /jeˌɾa.ti.kaˈment/ /jəˌɾa.ti.kəˈmen/ /jəˌɾa.ti.kəˈment/ adv
ieraticamente

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
igiene

higienitzar //i.d͡ʒi.e.niˈˈza/ //i.d͡ʒi.e.niˈˈzaɾ/ //i.ʒi.eˈniˈd͡.za/ //i.ʒiˈə.nidˈ.zə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) higienitz higienitza higienitzada higienitzades higienitzam higienitzant higienitzar higienitzara higienitzaran higienitzarem higienitzaren higienitzares higienitzareu higienitzaria higienitzarien higienitzaries higienitzarà higienitzaràs higienitzaré higienitzaríem higienitzaríeu higienitzassen higienitzasses higienitzassin higienitzassis higienitzat higienitzats higienitzau higienitzava higienitzaven higienitzaves higienitze higienitzem higienitzen higienitzes higienitzessen higienitzesses higienitzessin higienitzessis higienitzeu higienitzi higienitzin higienitzis higienitzo higienitzà higienitzàrem higienitzàreu higienitzàs higienitzàssem higienitzàsseu higienitzàssim higienitzàssiu higienitzàvem higienitzàveu higienitzés higienitzéssem higienitzésseu higienitzéssim higienitzéssiu higienitzí occ sept val v
igienizzare

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
igienicamente

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
inno

hioide /ˈjɔj.ðe/ /ˈjɔj.ðə/ adj
ioide

hioïdal /jo.iˈðaɫ/ /ju.iˈðaɫ/ adj
ioide

hiperbòlicament /i.perˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.peɾˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /i.peɾˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.pərˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /i.pəɾˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
iperbolicamente

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
iperinflazione

hipermercat /i.peɾ.meɾˈkat/ /i.pər.mərˈkat/ n masc
ipermercato

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
ipertesto

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
iperonimo

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
ipnosi

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
ipnotizzatore

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipnotitz hipnotitza hipnotitzada hipnotitzades hipnotitzam hipnotitzant hipnotitzar hipnotitzara hipnotitzaran hipnotitzarem hipnotitzaren hipnotitzares hipnotitzareu hipnotitzaria hipnotitzarien hipnotitzaries hipnotitzarà hipnotitzaràs hipnotitzaré hipnotitzaríem hipnotitzaríeu hipnotitzassen hipnotitzasses hipnotitzassin hipnotitzassis hipnotitzat hipnotitzats hipnotitzau hipnotitzava hipnotitzaven hipnotitzaves hipnotitze hipnotitzem hipnotitzen hipnotitzes hipnotitzessen hipnotitzesses hipnotitzessin hipnotitzessis hipnotitzeu hipnotitzi hipnotitzin hipnotitzis hipnotitzo hipnotitzà hipnotitzàrem hipnotitzàreu hipnotitzàs hipnotitzàssem hipnotitzàsseu hipnotitzàssim hipnotitzàssiu hipnotitzàvem hipnotitzàveu hipnotitzés hipnotitzéssem hipnotitzésseu hipnotitzéssim hipnotitzéssiu hipnotitzí occ sept val v
ipnotizzare

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
ippocampo
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
ipocondria

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
ipocrisia

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ n fem
iponatriemia

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
ippopotamo

hipostàticament /i.posˌta.ti.kaˈmen/ /i.posˌta.ti.kaˈment/ /i.posˌta.ti.kəˈment/ /i.pusˌta.ti.kəˈmen/ adv
ipostaticamente

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
ipoteca

hipotecable /i.po.teˈka.bɫe/ /i.po.teˈka.βɫe/ /i.po.teˈkab.bɫe/ /i.po.təˈkab.bɫə/ /i.pu.təˈka.βɫə/ /i.pu.təˈkab.bɫə/ adj
ipotecabile
Que es pot hipotecar.

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipotec hipoteca hipotecada hipotecades hipotecam hipotecant hipotecar hipotecara hipotecaran hipotecarem hipotecaren hipotecares hipotecareu hipotecaria hipotecarien hipotecaries hipotecarà hipotecaràs hipotecaré hipotecaríem hipotecaríeu hipotecassen hipotecasses hipotecassin hipotecassis hipotecat hipotecats hipotecau hipotecava hipotecaven hipotecaves hipoteco hipotecà hipotecàrem hipotecàreu hipotecàs hipotecàssem hipotecàsseu hipotecàssim hipotecàssiu hipotecàvem hipotecàveu hipoteque hipotequem hipotequen hipoteques hipotequessen hipotequesses hipotequessin hipotequessis hipotequeu hipotequi hipotequin hipotequis hipotequés hipotequéssem hipotequésseu hipotequéssim hipotequéssiu hipotequí occ sept val v
ipotecare

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
ipotecario
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
ipotenusa

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ adv
ipoteticamente

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
iperbole

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
ipocrita
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
ipocrita
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòcritament /iˌpɔ.kɾi.taˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.taˈment/ /iˌpɔ.kɾi.təˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.təˈment/ adv
ipocritamente

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
ippodromo

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
iponimo

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
ipotesi

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
ispano-americano
D’Hispanoamèrica.

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ n masc
ispano-americano
Habitant o natural d’Hispanoamèrica.

hispànic /isˈpa.nik/ adj masc
ispanico

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
issare

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
istologia

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
storico

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
racconto storia
relat
storia
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
storicamente

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
inverno

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
serra

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
invernale

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hivern hiverna hivernada hivernades hivernam hivernant hivernar hivernara hivernaran hivernarem hivernaren hivernares hivernareu hivernaria hivernarien hivernaries hivernarà hivernaràs hivernaré hivernaríem hivernaríeu hivernassen hivernasses hivernassin hivernassis hivernat hivernats hivernau hivernava hivernaven hivernaves hiverne hivernem hivernen hivernes hivernessen hivernesses hivernessin hivernessis hiverneu hiverni hivernin hivernis hiverno hivernà hivernàrem hivernàreu hivernàs hivernàssem hivernàsseu hivernàssim hivernàssiu hivernàvem hivernàveu hivernés hivernéssem hivernésseu hivernéssim hivernéssiu hiverní occ sept val v
svernare

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ pronoun
lo

hobby /ˈhɔ.βi/ n masc
hobby

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
ciao salve
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ n masc
olismo

holmi n masc
olmio

holocaust /o.ɫoˈkawst/ /u.ɫuˈkawst/ n masc
olocausto

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
olistico

hom /ˈɔm/ pronoun
si

home /ˈɔ.mə/ n masc
uomo
Persona del sexe masculí.
marito
Marit, independentment de la situació legal.

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
omeostatico

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
omicidio

homogeneïtzar /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈza/ /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈzaɾ/ /o.mo.ʒe.ne.iˈd͡za/ /o.mo.ʒə.nə.iˈd͡za/ /u.mu.ʒə.nə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homogeneïtz homogeneïtza homogeneïtzada homogeneïtzades homogeneïtzam homogeneïtzant homogeneïtzar homogeneïtzara homogeneïtzaran homogeneïtzarem homogeneïtzaren homogeneïtzares homogeneïtzareu homogeneïtzaria homogeneïtzarien homogeneïtzaries homogeneïtzarà homogeneïtzaràs homogeneïtzaré homogeneïtzaríem homogeneïtzaríeu homogeneïtzassen homogeneïtzasses homogeneïtzassin homogeneïtzassis homogeneïtzat homogeneïtzats homogeneïtzau homogeneïtzava homogeneïtzaven homogeneïtzaves homogeneïtze homogeneïtzem homogeneïtzen homogeneïtzes homogeneïtzessen homogeneïtzesses homogeneïtzessin homogeneïtzessis homogeneïtzeu homogeneïtzi homogeneïtzin homogeneïtzis homogeneïtzo homogeneïtzà homogeneïtzàrem homogeneïtzàreu homogeneïtzàs homogeneïtzàssem homogeneïtzàsseu homogeneïtzàssim homogeneïtzàssiu homogeneïtzàvem homogeneïtzàveu homogeneïtzés homogeneïtzéssem homogeneïtzésseu homogeneïtzéssim homogeneïtzéssiu homogeneïtzí occ sept val v
omogeneizzare

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ homogènia adj masc
omogeneo

homogèniament /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈment/ /o.moˌʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌʒɛ.ni.əˈment/ /u.muˌʒɛ.ni.əˈmen/ adv
omogeneamente

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homolog homologa homologada homologades homologam homologant homologar homologara homologaran homologarem homologaren homologares homologareu homologaria homologarien homologaries homologarà homologaràs homologaré homologaríem homologaríeu homologassen homologasses homologassin homologassis homologat homologats homologau homologava homologaven homologaves homologo homologue homologuem homologuen homologues homologuessen homologuesses homologuessin homologuessis homologueu homologui homologuin homologuis homologués homologuéssem homologuésseu homologuéssim homologuéssiu homologuí homologà homologàrem homologàreu homologàs homologàssem homologàsseu homologàssim homologàssiu homologàvem homologàveu occ sept val v
omologare
Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
omosessuale
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
omosessuale
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
omosessualità

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homosexualitz homosexualitza homosexualitzada homosexualitzades homosexualitzam homosexualitzant homosexualitzar homosexualitzara homosexualitzaran homosexualitzarem homosexualitzaren homosexualitzares homosexualitzareu homosexualitzaria homosexualitzarien homosexualitzaries homosexualitzarà homosexualitzaràs homosexualitzaré homosexualitzaríem homosexualitzaríeu homosexualitzassen homosexualitzasses homosexualitzassin homosexualitzassis homosexualitzat homosexualitzats homosexualitzau homosexualitzava homosexualitzaven homosexualitzaves homosexualitze homosexualitzem homosexualitzen homosexualitzes homosexualitzessen homosexualitzesses homosexualitzessin homosexualitzessis homosexualitzeu homosexualitzi homosexualitzin homosexualitzis homosexualitzo homosexualitzà homosexualitzàrem homosexualitzàreu homosexualitzàs homosexualitzàssem homosexualitzàsseu homosexualitzàssim homosexualitzàssiu homosexualitzàvem homosexualitzàveu homosexualitzés homosexualitzéssem homosexualitzésseu homosexualitzéssim homosexualitzéssiu homosexualitzí occ sept val v
omosessualizzare

homòlogament /oˌmɔ.ɫo.ɣaˈmen/ /oˌmɔ.ɫo.ɣaˈment/ /oˌmɔ.ɫo.ɣəˈment/ /uˌmɔ.ɫu.ɣəˈmen/ adv
omologamente

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
omonimo

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
onesto

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
onestamente

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
onestà

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
onore
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorablement /o.noˌɾa.bɫeˈment/ /o.noˌɾa.βɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫəˈment/ /u.nuˌɾa.βɫəˈmen/ /u.nuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
onorabilmente

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
onorario

honorificar /o.no.ɾi.fiˈka/ /o.no.ɾi.fiˈkaɾ/ /u.nu.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) honorific honorifica honorificada honorificades honorificam honorificant honorificar honorificara honorificaran honorificarem honorificaren honorificares honorificareu honorificaria honorificarien honorificaries honorificarà honorificaràs honorificaré honorificaríem honorificaríeu honorificassen honorificasses honorificassin honorificassis honorificat honorificats honorificau honorificava honorificaven honorificaves honorifico honorificà honorificàrem honorificàreu honorificàs honorificàssem honorificàsseu honorificàssim honorificàssiu honorificàvem honorificàveu honorifique honorifiquem honorifiquen honorifiques honorifiquessen honorifiquesses honorifiquessin honorifiquessis honorifiqueu honorifiqui honorifiquin honorifiquis honorifiqués honorifiquéssem honorifiquésseu honorifiquéssim honorifiquéssiu honorifiquí occ sept val v
onorare

honorífic /o.noˈɾi.fik/ /u.nuˈɾi.fik/ adj masc
onorifico
que dona honor

honoríficament /o.noˌɾi.fi.kaˈmen/ /o.noˌɾi.fi.kaˈment/ /o.noˌɾi.fi.kəˈment/ /u.nuˌɾi.fi.kəˈmen/ adv
onorificamente

honradament /onˌra.ðaˈmen/ /onˌra.ðaˈment/ /onˌra.ðəˈment/ /unˌra.ðəˈmen/ adv
onestamente

honrar /onˈra/ /onˈraɾ/ /unˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) honr honra honrada honrades honram honrant honrar honrara honraran honrarem honraren honrares honrareu honraria honrarien honraries honrarà honraràs honraré honraríem honraríeu honrassen honrasses honrassin honrassis honrat honrats honrau honrava honraven honraves honre honrem honren honres honressen honresses honressin honressis honreu honri honrin honris honro honrà honràrem honràreu honràs honràssem honràsseu honràssim honràssiu honràvem honràveu honrés honréssem honrésseu honréssim honréssiu honrí occ sept val v
onorare

honrosament /onˌro.zaˈmen/ /onˌro.zaˈment/ /onˌro.zəˈment/ /unˌro.zəˈmen/ adv
onorevolmente

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hockey

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
ora

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
pomeriggio
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
orizzontale

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
orizzontalmente

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
orizzonte

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
ormone

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
ormonale

hornabec /oɾ.naˈbɛk/ /oɾ.nəˈbɛk/ /ur.nəˈbɛk/ /ur.nəˈβɛk/ n masc
opera a corno

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
orribile

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ adv
orribilmente

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
orrore

horroritzar /o.ro.ɾiˈd͡za/ /o.ro.ɾiˈza/ /o.ro.ɾiˈzaɾ/ /u.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) horroritz horroritza horroritzada horroritzades horroritzam horroritzant horroritzar horroritzara horroritzaran horroritzarem horroritzaren horroritzares horroritzareu horroritzaria horroritzarien horroritzaries horroritzarà horroritzaràs horroritzaré horroritzaríem horroritzaríeu horroritzassen horroritzasses horroritzassin horroritzassis horroritzat horroritzats horroritzau horroritzava horroritzaven horroritzaves horroritze horroritzem horroritzen horroritzes horroritzessen horroritzesses horroritzessin horroritzessis horroritzeu horroritzi horroritzin horroritzis horroritzo horroritzà horroritzàrem horroritzàreu horroritzàs horroritzàssem horroritzàsseu horroritzàssim horroritzàssiu horroritzàvem horroritzàveu horroritzés horroritzéssem horroritzésseu horroritzéssim horroritzéssiu horroritzí occ sept val v
spaventare
Causar horror.

horrorosament /o.roˌɾo.zaˈmen/ /o.roˌɾo.zaˈment/ /o.roˌɾo.zəˈment/ /u.ruˌɾo.zəˈmen/ adv
orrendamente

hort /ˈɔrt/ n masc
giardino
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hortal /oɾˈtaɫ/ /urˈtaɫ/ n masc
ortale

hospici /osˈpi.si/ /usˈpi.si/ n masc
ricovero

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
ospedale nosocomio
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalàriament /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈmen/ /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈment/ /os.pi.təˌɫa.ɾi.əˈment/ /us.pi.təˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
ospitalmente

hostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n masc
ospite
Persona que s'allotja en casa aliena.
alloggio
Lloc on allotjar-se, especialment si s'ha de passar la nit.

hostatjar /os.taˈd͡ʒa/ /os.taˈd͡ʒaɾ/ /os.təˈd͡ʒa/ /us.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostatge hostatgem hostatgen hostatges hostatgessen hostatgesses hostatgessin hostatgessis hostatgeu hostatgi hostatgin hostatgis hostatgés hostatgéssem hostatgésseu hostatgéssim hostatgéssiu hostatgí hostatj hostatja hostatjada hostatjades hostatjam hostatjant hostatjar hostatjara hostatjaran hostatjarem hostatjaren hostatjares hostatjareu hostatjaria hostatjarien hostatjaries hostatjarà hostatjaràs hostatjaré hostatjaríem hostatjaríeu hostatjassen hostatjasses hostatjassin hostatjassis hostatjat hostatjats hostatjau hostatjava hostatjaven hostatjaves hostatjo hostatjà hostatjàrem hostatjàreu hostatjàs hostatjàssem hostatjàsseu hostatjàssim hostatjàssiu hostatjàvem hostatjàveu occ sept val v
albergare albergarsi
Rebre hostes a casa donant-los allotjament.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
ospite ospitante
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
ostilità

hostilitzar /os.ti.liˈd͡za/ /os.ti.liˈzaɾ/ /us.ti.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostilitz hostilitza hostilitzada hostilitzades hostilitzam hostilitzant hostilitzar hostilitzara hostilitzaran hostilitzarem hostilitzaren hostilitzares hostilitzareu hostilitzaria hostilitzarien hostilitzaries hostilitzarà hostilitzaràs hostilitzaré hostilitzaríem hostilitzaríeu hostilitzassen hostilitzasses hostilitzassin hostilitzassis hostilitzat hostilitzats hostilitzau hostilitzava hostilitzaven hostilitzaves hostilitze hostilitzem hostilitzen hostilitzes hostilitzessen hostilitzesses hostilitzessin hostilitzessis hostilitzeu hostilitzi hostilitzin hostilitzis hostilitzo hostilitzà hostilitzàrem hostilitzàreu hostilitzàs hostilitzàssem hostilitzàsseu hostilitzàssim hostilitzàssiu hostilitzàvem hostilitzàveu hostilitzés hostilitzéssem hostilitzésseu hostilitzéssim hostilitzéssiu hostilitzí occ sept val v
osteggiare

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ adv
ostilmente

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotel albergo

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
alberghiero

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ n masc
albergatore

humanament /uˌma.naˈmen/ /uˌma.naˈment/ /uˌma.nəˈmen/ /uˌma.nəˈment/ adv
umanamente

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
umanità

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
umanoide
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
umanoide
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
umile
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.
De baixa renda o condició social, pobre.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
umiliazione

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
abbassare
Abaixar, inclinar alguna part del cos en senyal de submissió i acatament.
umiliare
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
umiliarsi
(pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
umiltà

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ adv
umilmente

humit /uˈmit/ adj masc
umido
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
umidità

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) humitege humitegem humitegen humiteges humitegessen humitegesses humitegessin humitegessis humitegeu humitegi humitegin humitegis humitegés humitegéssem humitegésseu humitegéssim humitegéssiu humitegí humiteig humiteja humitejada humitejades humitejam humitejant humitejar humitejara humitejaran humitejarem humitejaren humitejares humitejareu humitejaria humitejarien humitejaries humitejarà humitejaràs humitejaré humitejaríem humitejaríeu humitejassen humitejasses humitejassin humitejassis humitejat humitejats humitejau humitejava humitejaven humitejaves humitejo humitejà humitejàrem humitejàreu humitejàs humitejàssem humitejàsseu humitejàssim humitejàssiu humitejàvem humitejàveu occ sept val v
umettare

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
umore
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
umore umorismo
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humorísticament /u.moˌɾis.ti.kaˈmen/ /u.moˌɾis.ti.kaˈment/ /u.moˌɾis.ti.kəˈment/ /u.muˌɾis.ti.kəˈmen/ adv
umoristicamente

humà n masc
umano

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
uragano

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
abile
Apte, adequat, a propòsit.
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbilment /ˌa.biɫˈmen/ /ˌa.biɫˈment/ /ˌa.βiɫˈmen/ adv
abilmente

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
criceto

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
ernia

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
ibrido
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
hiligaynon
Llengua parlada a les Filipines.

hípica /ˈi.pi.ka/ /ˈi.pi.kə/ n fem
ippica

hòrridament /ˌɔ.ri.ðaˈmen/ /ˌɔ.ri.ðaˈment/ /ˌɔ.ri.ðəˈmen/ /ˌɔ.ri.ðəˈment/ adv
orridamente

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ Interjection
ostia
(vulgarisme) Exclamació de sorpresa.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
ostia
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.
sberla
(vulgarisme) Cop fort, bufetada.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
òmero omero

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
ussaro
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
e ed
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i grega n fem
ipsilon

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
nonno
(infantil) Avi.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
icona

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
iconoclasta

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
iconografia

icosaedre /i.ko.zaˈe.ðɾe/ /i.ko.zəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
icosaedro

icositetraedre /i.ko.zi.te.tɾaˈe.ðɾe/ /i.ko.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
icositetraedro

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
itterizia

ictus /ˈik.tus/ n masc
ictus

idea /iˈðe.a/ n fem
idea
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ideale
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ideale
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idealitz idealitza idealitzada idealitzades idealitzam idealitzant idealitzar idealitzara idealitzaran idealitzarem idealitzaren idealitzares idealitzareu idealitzaria idealitzarien idealitzaries idealitzarà idealitzaràs idealitzaré idealitzaríem idealitzaríeu idealitzassen idealitzasses idealitzassin idealitzassis idealitzat idealitzats idealitzau idealitzava idealitzaven idealitzaves idealitze idealitzem idealitzen idealitzes idealitzessen idealitzesses idealitzessin idealitzessis idealitzeu idealitzi idealitzin idealitzis idealitzo idealitzà idealitzàrem idealitzàreu idealitzàs idealitzàssem idealitzàsseu idealitzàssim idealitzàssiu idealitzàvem idealitzàveu idealitzés idealitzéssem idealitzésseu idealitzéssim idealitzéssiu idealitzí occ sept val v
idealizzare

idealment /i.ðeˌaɫˈmen/ /i.ðeˌaɫˈment/ adv
idealmente

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idea ideada ideades ideam ideant idear ideara idearan idearem idearen ideares ideareu idearia idearien idearies idearà idearàs idearé idearíem idearíeu ideassen ideasses ideassin ideassis ideat ideats ideau ideava ideaven ideaves idee ideem ideen idees ideessen ideesses ideessin ideessis ideeu idei ideo ideà ideàrem ideàreu ideàs ideàssem ideàsseu ideàssim ideàssiu ideàvem ideàveu ideés ideéssem ideésseu ideéssim ideéssiu ideí ideï ideïn ideïs occ sept val v
ideare

identificador /i.ðen.ti.fi.kaˈðo/ /i.ðen.ti.fi.kaˈðoɾ/ /i.ðən.ti.fi.kəˈðo/ adj masc
identificativo

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) identific identifica identificada identificades identificam identificant identificar identificara identificaran identificarem identificaren identificares identificareu identificaria identificarien identificaries identificarà identificaràs identificaré identificaríem identificaríeu identificassen identificasses identificassin identificassis identificat identificats identificau identificava identificaven identificaves identifico identificà identificàrem identificàreu identificàs identificàssem identificàsseu identificàssim identificàssiu identificàvem identificàveu identifique identifiquem identifiquen identifiques identifiquessen identifiquesses identifiquessin identifiquessis identifiqueu identifiqui identifiquin identifiquis identifiqués identifiquéssem identifiquésseu identifiquéssim identifiquéssiu identifiquí occ sept val v
identificare

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
identità

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologia

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idillio

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idioletto

idiopatia /i.ði.o.paˈti.a/ /i.ði.u.pəˈti.ə/ n fem
idiopatia

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
idiopatico

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
idiosincrasia

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiota
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiota
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idolatr idolatra idolatrada idolatrades idolatram idolatrant idolatrar idolatrara idolatraran idolatrarem idolatraren idolatrares idolatrareu idolatraria idolatrarien idolatraries idolatrarà idolatraràs idolatraré idolatraríem idolatraríeu idolatrassen idolatrasses idolatrassin idolatrassis idolatrat idolatrats idolatrau idolatrava idolatraven idolatraves idolatre idolatrem idolatren idolatres idolatressen idolatresses idolatressin idolatressis idolatreu idolatri idolatrin idolatris idolatro idolatrà idolatràrem idolatràreu idolatràs idolatràssem idolatràsseu idolatràssim idolatràssiu idolatràvem idolatràveu idolatrés idolatréssem idolatrésseu idolatréssim idolatréssiu idolatrí occ sept val v
idolatrare

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
idolatria

idèntic adj masc
identico

idènticament /iˌðɛn.ti.kaˈmen/ /iˌðɛn.ti.kaˈment/ /iˌðɛn.ti.kəˈmen/ /iˌðɛn.ti.kəˈment/ adv
identicamente

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idilliaco idillico

idòniament /iˌðɔ.ni.aˈmen/ /iˌðɔ.ni.aˈment/ /iˌðɔ.ni.əˈmen/ /iˌðɔ.ni.əˈment/ adv
idoneamente

iglú /iˈɣɫu/ n masc
igloo iglù
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ ígnia adj masc
igneo

ignominiosament /iŋ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iŋ.no.mi.niˌo.zəˈment/ /iŋ.nu.mi.niˌo.zəˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈment/ adv
ignominiosamente

ignorantment /iŋ.noˌɾamˈmen/ /iŋ.noˌɾamˈment/ /iŋ.nuˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈment/ adv
ignorantemente

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
ignorare
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ignoranza

igual /iˈɣwaɫ/ adj
uguale pari
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
uguale pari
Persona considerada del mateix rang que una altra.
uguale
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualar /i.ɣwaˈɫa/ /i.ɣwaˈɫaɾ/ /i.ɣwəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) igual iguala igualada igualades igualam igualant igualar igualara igualaran igualarem igualaren igualares igualareu igualaria igualarien igualaries igualarà igualaràs igualaré igualaríem igualaríeu igualassen igualasses igualassin igualassis igualat igualats igualau igualava igualaven igualaves iguale igualem igualen iguales igualessen igualesses igualessin igualessis igualeu iguali igualin igualis igualo igualà igualàrem igualàreu igualàs igualàssem igualàsseu igualàssim igualàssiu igualàvem igualàveu igualés igualéssem igualésseu igualéssim igualéssiu igualí occ sept val v
uguagliare
Fer que diverses coses es tornin iguals, posar al mateix nivell.
agguagliare
Aplanar, posar a nivell, compensar, equilibrar.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
ugualmente

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
parità uguaglianza

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguana

ili /ˈi.ɫi/ n masc
ileo
ilio

illa /ˈi.ʎa/ n fem
isola
Porció de terra isolada per la mar.
isolato
Conjunt de cases.

illot /iˈʎɔt/ n masc
isolotto

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
illegale

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
illegalità

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ adv
illegalmente

il·legible /i.ɫeˈd͡ʒi.βɫe/ /i.ɫeˈʒi.βɫe/ /i.ɫəˈʒi.βɫə/ /iɫ.ɫeˈd͡ʒi.bɫe/ /iɫ.ɫeˈʒib.bɫe/ /iɫ.ɫəˈʒib.bɫə/ adj
illeggibile

il·legítimament /i.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈment/ /iɫ.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈment/ adv
illegittimamente

il·limitadament /i.ɫi.miˌta.ðaˈmen/ /i.ɫi.miˌta.ðəˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðaˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðaˈment/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðəˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðəˈment/ adv
illimitatamente

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
illuminazione
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lumina il·luminada il·luminades il·luminam il·luminant il·luminar il·luminara il·luminaran il·luminarem il·luminaren il·luminares il·luminareu il·luminaria il·luminarien il·luminaries il·luminarà il·luminaràs il·luminaré il·luminaríem il·luminaríeu il·luminassen il·luminasses il·luminassin il·luminassis il·luminat il·luminats il·luminau il·luminava il·luminaven il·luminaves il·lumine il·luminem il·luminen il·lumines il·luminessen il·luminesses il·luminessin il·luminessis il·lumineu il·lumini il·luminin il·luminis il·lumino il·luminà il·luminàrem il·luminàreu il·luminàs il·luminàssem il·luminàsseu il·luminàssim il·luminàssiu il·luminàvem il·luminàveu il·luminés il·luminéssem il·luminésseu il·luminéssim il·luminéssiu il·luminí il·lumín occ sept val v
illuminare alluminare
Donar llum o esplendor.
illuminare
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusionar /i.ɫu.zi.oˈna/ /i.ɫu.zi.uˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /iɫ.ɫu.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) il·lusion il·lusiona il·lusionada il·lusionades il·lusionam il·lusionant il·lusionar il·lusionara il·lusionaran il·lusionarem il·lusionaren il·lusionares il·lusionareu il·lusionaria il·lusionarien il·lusionaries il·lusionarà il·lusionaràs il·lusionaré il·lusionaríem il·lusionaríeu il·lusionassen il·lusionasses il·lusionassin il·lusionassis il·lusionat il·lusionats il·lusionau il·lusionava il·lusionaven il·lusionaves il·lusione il·lusionem il·lusionen il·lusiones il·lusionessen il·lusionesses il·lusionessin il·lusionessis il·lusioneu il·lusioni il·lusionin il·lusionis il·lusiono il·lusionà il·lusionàrem il·lusionàreu il·lusionàs il·lusionàssem il·lusionàsseu il·lusionàssim il·lusionàssiu il·lusionàvem il·lusionàveu il·lusionés il·lusionéssem il·lusionésseu il·lusionéssim il·lusionéssiu il·lusioní occ sept val v
illudere

il·lusionista /i.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /i.ɫu.zi.oˈnis.te/ /i.ɫu.zi.uˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.te/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈnis.tə/ n neut
illusionista

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
illusione
Engany de la percepció.
gioia
Sentiment d'alegria i satisfacció que produeix la realització o l'esperança d'aconseguir una cosa que es desitja intensament.

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
illustrazione
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lustrar /i.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lustr il·lustra il·lustrada il·lustrades il·lustram il·lustrant il·lustrar il·lustrara il·lustraran il·lustrarem il·lustraren il·lustrares il·lustrareu il·lustraria il·lustrarien il·lustraries il·lustrarà il·lustraràs il·lustraré il·lustraríem il·lustraríeu il·lustrassen il·lustrasses il·lustrassin il·lustrassis il·lustrat il·lustrats il·lustrau il·lustrava il·lustraven il·lustraves il·lustre il·lustrem il·lustren il·lustres il·lustressen il·lustresses il·lustressin il·lustressis il·lustreu il·lustri il·lustrin il·lustris il·lustro il·lustrà il·lustràrem il·lustràreu il·lustràs il·lustràssem il·lustràsseu il·lustràssim il·lustràssiu il·lustràvem il·lustràveu il·lustrés il·lustréssem il·lustrésseu il·lustréssim il·lustréssiu il·lustrí occ sept val v
illustrare
Donar llum a l'enteniment.
Fer il·lustre a alguna persona o cosa.
inspirare
Explicar, aclarir.

il·lustrement /iɫˌɫus.tɾeˈmen/ /iɫˌɫus.tɾeˈment/ /iɫˌɫus.tɾəˈmen/ /iɫˌɫus.tɾəˈment/ /iˌɫus.tɾeˈmen/ /iˌɫus.tɾəˈmen/ adv
illustremente

il·lusòriament /i.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /i.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈment/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
illusoriamente

il·lícitament /iɫˌɫi.si.taˈmen/ /iɫˌɫi.si.taˈment/ /iɫˌɫi.si.təˈmen/ /iɫˌɫi.si.təˈment/ /iˌɫi.si.taˈmen/ /iˌɫi.si.təˈmen/ adv
illecitamente

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
illogico

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
illogicamente

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
immaginazione

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
immaginare figurarsi
Inventar, recrear una imatge a la ment.
immaginare
Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginario immaginario

imaginàriament /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /i.ma.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ adv
immaginariamente

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnete calamita

imantar /i.manˈta/ /i.manˈtaɾ/ /i.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imant imanta imantada imantades imantam imantant imantar imantara imantaran imantarem imantaren imantares imantareu imantaria imantarien imantaries imantarà imantaràs imantaré imantaríem imantaríeu imantassen imantasses imantassin imantassis imantat imantats imantau imantava imantaven imantaves imante imantem imanten imantes imantessen imantesses imantessin imantessis imanteu imanti imantin imantis imanto imantà imantàrem imantàreu imantàs imantàssem imantàsseu imantàssim imantàssiu imantàvem imantàveu imantés imantéssem imantésseu imantéssim imantéssiu imantí occ sept val v
magnetizzare

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
immagine

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imbric imbrica imbricada imbricades imbricam imbricant imbricar imbricara imbricaran imbricarem imbricaren imbricares imbricareu imbricaria imbricarien imbricaries imbricarà imbricaràs imbricaré imbricaríem imbricaríeu imbricassen imbricasses imbricassin imbricassis imbricat imbricats imbricau imbricava imbricaven imbricaves imbrico imbricà imbricàrem imbricàreu imbricàs imbricàssem imbricàsseu imbricàssim imbricàssiu imbricàvem imbricàveu imbrique imbriquem imbriquen imbriques imbriquessen imbriquesses imbriquessin imbriquessis imbriqueu imbriqui imbriquin imbriquis imbriqués imbriquéssem imbriquésseu imbriquéssim imbriquéssiu imbriquí occ sept val v
embricare

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ bal imbueix imbueixen imbueixes imbueixi imbueixin imbueixis imbueixo imbuesc imbuesqui imbuesquin imbuesquis imbuint imbuir imbuiran imbuirem imbuireu imbuiria imbuirien imbuiries imbuirà imbuiràs imbuiré imbuiríem imbuiríeu imbuí imbuíem imbuíeu imbuírem imbuíreu imbuís imbuíssem imbuísseu imbuíssim imbuíssiu imbuïa imbuïda imbuïdes imbuïen imbuïes imbuïguem imbuïgueu imbuïm imbuïra imbuïren imbuïres imbuïsc imbuïsca imbuïsquen imbuïsques imbuïssen imbuïsses imbuïssin imbuïssis imbuït imbuïts imbuïu imbuïx imbuïxen imbuïxes imbuïxo n-occ occ sept val v
infondere

imbècilment /imˌbɛ.siɫˈmen/ /imˌbɛ.siɫˈment/ adv
imbecillemente

imitable /i.miˈta.bɫe/ /i.miˈta.βɫe/ /i.miˈta.βɫə/ /i.miˈtab.bɫe/ /i.miˈtab.bɫə/ adj
imitabile
Que es pot imitar, o és capaç o digne de ser imitat.

imitació n fem
imitazione
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
imitatore
Que imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
imitare

immancablement /im.maŋˌka.bɫeˈment/ /im.maŋˌka.βɫeˈmen/ /im.maŋˌkab.bɫeˈmen/ /im.məŋˌka.βɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈment/ adv
immancabilmente

immarcesciblement /im.mar.seˌsib.bɫeˈmen/ /im.maɾ.seˌsi.bɫeˈment/ /im.maɾ.seˌsi.βɫeˈmen/ /im.mər.səsˌsib.bɫəˈmen/ /im.mər.səˌsi.βɫəˈmen/ /im.mər.səˌsib.bɫəˈmen/ /im.məɾ.səsˌsib.bɫəˈment/ adv
immarcescibilmente

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
immateriale

immaterialment /im.ma.te.ɾiˌaɫˈmen/ /im.ma.te.ɾiˌaɫˈment/ /im.mə.tə.ɾiˌaɫˈmen/ /im.mə.tə.ɾiˌaɫˈment/ adv
immaterialmente

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ immediata adj masc
immediato

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
immediatamente

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
immenso

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
immensamente

immerescudament /im.me.ɾesˌku.ðaˈmen/ /im.me.ɾesˌku.ðaˈment/ /im.mə.ɾəsˌku.ðəˈmen/ /im.mə.ɾəsˌku.ðəˈment/ adv
immeritatamente

immergir /im.merˈd͡ʒi/ /im.meɾˈd͡ʒiɾ/ /im.mərˈʒi/ bal immergeix immergeixen immergeixes immergeixi immergeixin immergeixis immergeixo immergesc immergesqui immergesquin immergesquis immergia immergida immergides immergien immergies immergiguem immergigueu immergim immergint immergir immergira immergiran immergirem immergiren immergires immergireu immergiria immergirien immergiries immergirà immergiràs immergiré immergiríem immergiríeu immergisc immergisca immergisquen immergisques immergissen immergisses immergissin immergissis immergit immergits immergiu immergix immergixen immergixes immergixo immergí immergíem immergíeu immergírem immergíreu immergís immergíssem immergísseu immergíssim immergíssiu n-occ occ sept val v
immergere

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
immersione

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
immigrazione

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immigr immigra immigrada immigrades immigram immigrant immigrar immigrara immigraran immigrarem immigraren immigrares immigrareu immigraria immigrarien immigraries immigrarà immigraràs immigraré immigraríem immigraríeu immigrassen immigrasses immigrassin immigrassis immigrat immigrats immigrau immigrava immigraven immigraves immigre immigrem immigren immigres immigressen immigresses immigressin immigressis immigreu immigri immigrin immigris immigro immigrà immigràrem immigràreu immigràs immigràssem immigràsseu immigràssim immigràssiu immigràvem immigràveu immigrés immigréssem immigrésseu immigréssim immigréssiu immigrí occ sept val v
immigrare

immillorablement /im.mi.ʎoˌɾa.bɫeˈment/ /im.mi.ʎoˌɾa.βɫeˈmen/ /im.mi.ʎoˌɾab.bɫeˈmen/ /im.mi.ʎoˌɾab.bɫəˈment/ /im.mi.ʎuˌɾa.βɫəˈmen/ /im.mi.ʎuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
insuperabilmente

immiscir-se /im.mis.sirˈsə/ /im.misˈsiɾ.sə/ /im.miˈsir.sə/ /im.miˈsiɾ.se/ bal immisceix immisceixen immisceixes immisceixi immisceixin immisceixis immisceixo immiscesc immiscesqui immiscesquin immiscesquis immiscia immiscida immiscides immiscien immiscies immisciguem immiscigueu immiscim immiscint immiscir immiscira immisciran immiscirem immisciren immiscires immiscireu immisciria immiscirien immisciries immiscirà immisciràs immisciré immisciríem immisciríeu immiscisc immiscisca immiscisquen immiscisques immiscissen immiscisses immiscissin immiscissis immiscit immiscits immisciu immiscix immiscixen immiscixes immiscixo immiscí immiscíem immiscíeu immiscírem immiscíreu immiscís immiscíssem immiscísseu immiscíssim immiscíssiu n-occ occ sept val v
immischiare

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immobilitz immobilitza immobilitzada immobilitzades immobilitzam immobilitzant immobilitzar immobilitzara immobilitzaran immobilitzarem immobilitzaren immobilitzares immobilitzareu immobilitzaria immobilitzarien immobilitzaries immobilitzarà immobilitzaràs immobilitzaré immobilitzaríem immobilitzaríeu immobilitzassen immobilitzasses immobilitzassin immobilitzassis immobilitzat immobilitzats immobilitzau immobilitzava immobilitzaven immobilitzaves immobilitze immobilitzem immobilitzen immobilitzes immobilitzessen immobilitzesses immobilitzessin immobilitzessis immobilitzeu immobilitzi immobilitzin immobilitzis immobilitzo immobilitzà immobilitzàrem immobilitzàreu immobilitzàs immobilitzàssem immobilitzàsseu immobilitzàssim immobilitzàssiu immobilitzàvem immobilitzàveu immobilitzés immobilitzéssem immobilitzésseu immobilitzéssim immobilitzéssiu immobilitzí occ sept val v
immobilizzare

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
propietà

immoderadament /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /im.mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /im.mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
immoderatamente

immodestament /im.moˌðes.taˈmen/ /im.moˌðes.taˈment/ /im.moˌðɛs.təˈment/ /im.muˌðɛs.təˈmen/ adv
immodestamente

immolar /im.moˈɫa/ /im.moˈɫaɾ/ /im.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immol immola immolada immolades immolam immolant immolar immolara immolaran immolarem immolaren immolares immolareu immolaria immolarien immolaries immolarà immolaràs immolaré immolaríem immolaríeu immolassen immolasses immolassin immolassis immolat immolats immolau immolava immolaven immolaves immole immolem immolen immoles immolessen immolesses immolessin immolessis immoleu immoli immolin immolis immolo immolà immolàrem immolàreu immolàs immolàssem immolàsseu immolàssim immolàssiu immolàvem immolàveu immolés immoléssem immolésseu immoléssim immoléssiu immolí occ sept val v
immolare

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
immoral

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
immoralità

immoralment /im.moˌɾaɫˈmen/ /im.moˌɾaɫˈment/ /im.muˌɾaɫˈmen/ adv
immoralmente

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
immortale
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
immortalità

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immortalitz immortalitza immortalitzada immortalitzades immortalitzam immortalitzant immortalitzar immortalitzara immortalitzaran immortalitzarem immortalitzaren immortalitzares immortalitzareu immortalitzaria immortalitzarien immortalitzaries immortalitzarà immortalitzaràs immortalitzaré immortalitzaríem immortalitzaríeu immortalitzassen immortalitzasses immortalitzassin immortalitzassis immortalitzat immortalitzats immortalitzau immortalitzava immortalitzaven immortalitzaves immortalitze immortalitzem immortalitzen immortalitzes immortalitzessen immortalitzesses immortalitzessin immortalitzessis immortalitzeu immortalitzi immortalitzin immortalitzis immortalitzo immortalitzà immortalitzàrem immortalitzàreu immortalitzàs immortalitzàssem immortalitzàsseu immortalitzàssim immortalitzàssiu immortalitzàvem immortalitzàveu immortalitzés immortalitzéssem immortalitzésseu immortalitzéssim immortalitzéssiu immortalitzí occ sept val v
immortalare

immotivadament /im.mo.tiˌva.ðaˈment/ /im.mo.tiˌva.ðəˈment/ /im.mo.tiˌβa.ðaˈmen/ /im.mu.tiˌva.ðəˈmen/ /im.mu.tiˌβa.ðəˈmen/ adv
immotivatamente

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
immunitario

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
immunità

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immunitz immunitza immunitzada immunitzades immunitzam immunitzant immunitzar immunitzara immunitzaran immunitzarem immunitzaren immunitzares immunitzareu immunitzaria immunitzarien immunitzaries immunitzarà immunitzaràs immunitzaré immunitzaríem immunitzaríeu immunitzassen immunitzasses immunitzassin immunitzassis immunitzat immunitzats immunitzau immunitzava immunitzaven immunitzaves immunitze immunitzem immunitzen immunitzes immunitzessen immunitzesses immunitzessin immunitzessis immunitzeu immunitzi immunitzin immunitzis immunitzo immunitzà immunitzàrem immunitzàreu immunitzàs immunitzàssem immunitzàsseu immunitzàssim immunitzàssiu immunitzàvem immunitzàveu immunitzés immunitzéssem immunitzésseu immunitzéssim immunitzéssiu immunitzí occ sept val v
immunizzare

immutabilitat /im.mu.ta.βi.ɫiˈtat/ /im.mu.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
immutabilità

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
immutabile
Que no pot mudar-se.

immutablement /im.muˌta.bɫeˈment/ /im.muˌta.βɫeˈmen/ /im.muˌta.βɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫeˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈment/ adv
immutabilmente

immutació /im.mu.ta.siˈo/ /im.mu.tə.siˈo/ n fem
mutazione

immutar /im.muˈta/ /im.muˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) immut immuta immutada immutades immutam immutant immutar immutara immutaran immutarem immutaren immutares immutareu immutaria immutarien immutaries immutarà immutaràs immutaré immutaríem immutaríeu immutassen immutasses immutassin immutassis immutat immutats immutau immutava immutaven immutaves immute immutem immuten immutes immutessen immutesses immutessin immutessis immuteu immuti immutin immutis immuto immutà immutàrem immutàreu immutàs immutàssem immutàsseu immutàssim immutàssiu immutàvem immutàveu immutés immutéssem immutésseu immutéssim immutéssiu immutí occ sept val v
mutare

immòbilment /imˌmɔ.biɫˈmen/ /imˌmɔ.biɫˈment/ /imˌmɔ.βiɫˈmen/ adv
immobilmente

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
impaziente
Que no té paciència.

impacientar /im.pa.si.enˈta/ /im.pa.si.enˈtaɾ/ /im.pə.si.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impacient impacienta impacientada impacientades impacientam impacientant impacientar impacientara impacientaran impacientarem impacientaren impacientares impacientareu impacientaria impacientarien impacientaries impacientarà impacientaràs impacientaré impacientaríem impacientaríeu impacientassen impacientasses impacientassin impacientassis impacientat impacientats impacientau impacientava impacientaven impacientaves impaciente impacientem impacienten impacientes impacientessen impacientesses impacientessin impacientessis impacienteu impacienti impacientin impacientis impaciento impacientà impacientàrem impacientàreu impacientàs impacientàssem impacientàsseu impacientàssim impacientàssiu impacientàvem impacientàveu impacientés impacientéssem impacientésseu impacientéssim impacientéssiu impacientí occ sept val v
impazientare

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
impazientemente

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
impacienzia impazienza

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
imparzialità

imparcialment /im.par.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈment/ /im.pər.siˌaɫˈmen/ /im.pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
imparzialmente

impartir /im.parˈti/ /im.paɾˈtiɾ/ /im.pərˈti/ bal imparteix imparteixen imparteixes imparteixi imparteixin imparteixis imparteixo impartesc impartesqui impartesquin impartesquis impartia impartida impartides impartien imparties impartiguem impartigueu impartim impartint impartir impartira impartiran impartirem impartiren impartires impartireu impartiria impartirien impartiries impartirà impartiràs impartiré impartiríem impartiríeu impartisc impartisca impartisquen impartisques impartissen impartisses impartissin impartissis impartit impartits impartiu impartix impartixen impartixes impartixo impartí impartíem impartíeu impartírem impartíreu impartís impartíssem impartísseu impartíssim impartíssiu n-occ occ sept val v
impartire
Distribuir o assignar la part que correspon a cadascú.

impassiblement /im.paˌsi.bɫeˈment/ /im.paˌsi.βɫeˈmen/ /im.paˌsib.bɫeˈmen/ /im.pəˌsi.βɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈment/ adv
impassibilmente

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ adj
impeccabile

impedient /im.pe.ðiˈen/ /im.pe.ðiˈent/ /im.pə.ðiˈen/ /im.pə.ðiˈent/ adj
impediente
que impedeix

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
impedimento
impediment diriment, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, i l'anul·la si es contrau.
impedimento impedire
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ bal impedeix impedeixen impedeixes impedeixi impedeixin impedeixis impedeixo impedesc impedesqui impedesquin impedesquis impedia impedida impedides impedien impedies impediguem impedigueu impedim impedint impedir impedira impediran impedirem impediren impedires impedireu impediria impedirien impediries impedirà impediràs impediré impediríem impediríeu impedisc impedisca impedisquen impedisques impedissen impedisses impedissin impedissis impedit impedits impediu impedix impedixen impedixes impedixo impedí impedíem impedíeu impedírem impedíreu impedís impedíssem impedísseu impedíssim impedíssiu n-occ occ sept val v
impedire

impeditiu /im.pe.ðiˈtiw/ /im.pə.ðiˈtiw/ adj masc
impeditivo
allò que pot impedir, destorbar o embarassar

impel·lir /im.peɫˈɫi/ /im.peɫˈɫiɾ/ /im.peˈɫi/ /im.pəɫˈɫi/ /im.pəˈɫi/ bal impel·leix impel·leixen impel·leixes impel·leixi impel·leixin impel·leixis impel·leixo impel·lesc impel·lesqui impel·lesquin impel·lesquis impel·lia impel·lida impel·lides impel·lien impel·lies impel·liguem impel·ligueu impel·lim impel·lint impel·lir impel·lira impel·liran impel·lirem impel·liren impel·lires impel·lireu impel·liria impel·lirien impel·liries impel·lirà impel·liràs impel·liré impel·liríem impel·liríeu impel·lisc impel·lisca impel·lisquen impel·lisques impel·lissen impel·lisses impel·lissin impel·lissis impel·lit impel·lits impel·liu impel·lix impel·lixen impel·lixes impel·lixo impel·lí impel·líem impel·líeu impel·lírem impel·líreu impel·lís impel·líssem impel·lísseu impel·líssim impel·líssiu n-occ occ sept val v
impellere

impenetrablement /im.pe.neˌtɾa.bɫeˈment/ /im.pe.neˌtɾa.βɫeˈmen/ /im.pe.neˌtɾab.bɫeˈmen/ /im.pə.nəˌtɾa.βɫəˈmen/ /im.pə.nəˌtɾab.bɫəˈmen/ /im.pə.nəˌtɾab.bɫəˈment/ adv
impenetrabilmente

impensadament /im.penˌsa.ðaˈmen/ /im.penˌsa.ðaˈment/ /im.pənˌsa.ðəˈmen/ /im.pənˌsa.ðəˈment/ adv
impensatamente

imperant /im.peˈɾan/ /im.peˈɾant/ /im.pəˈɾan/ /im.pəˈɾant/ adj
imperante
Que impera, mana o domina.

imperar /im.peˈɾa/ /im.peˈɾaɾ/ /im.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imper impera imperada imperades imperam imperant imperar imperara imperaran imperarem imperaren imperares imperareu imperaria imperarien imperaries imperarà imperaràs imperaré imperaríem imperaríeu imperassen imperasses imperassin imperassis imperat imperats imperau imperava imperaven imperaves impere imperem imperen imperes imperessen imperesses imperessin imperessis impereu imperi imperin imperis impero imperà imperàrem imperàreu imperàs imperàssem imperàsseu imperàssim imperàssiu imperàvem imperàveu imperés imperéssem imperésseu imperéssim imperéssiu imperí occ sept val v
imperare
Exercir la dignitat imperial.
Manar, dominar.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
imperativo
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
imperativo
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperativament /im.pe.ɾaˌti.vaˈment/ /im.pe.ɾaˌti.βaˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /im.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
imperativamente

imperatori /im.pe.ɾaˈtɔ.ɾi/ /im.pə.ɾəˈtɔ.ɾi/ imperatòria adj masc
imperiale
allò pertanyent a l'emperador o a la potestat i majestat imperial

imperatorialment /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈmen/ /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
imperialmente

imperceptiblement /im.per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /im.peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /im.peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /im.pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /im.pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ adv
impercettibilmente

imperdonablement /im.per.ðoˌnab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.ðoˌna.bɫeˈment/ /im.peɾ.ðoˌna.βɫeˈmen/ /im.pər.duˌna.βɫəˈmen/ /im.pər.duˌnab.bɫəˈmen/ /im.pər.ðuˌnab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.ðoˌnab.bɫəˈment/ adv
imperdonabilmente

imperfectament /im.perˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈment/ /im.pərˌfɛk.təˈmen/ /im.pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
imperfettamente

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
imperfetto

imperi n masc
impero
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
imperio impero
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
imperiale
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

imperiosament /im.pe.ɾiˌo.zaˈmen/ /im.pe.ɾiˌo.zaˈment/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈmen/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
imperiosamente

imperitament /im.peˌɾi.taˈmen/ /im.peˌɾi.taˈment/ /im.pəˌɾi.təˈmen/ /im.pəˌɾi.təˈment/ adv
imperitamente

imperiós /im.pe.ɾiˈos/ /im.pə.ɾiˈos/ adj masc
imperioso
que mana amb imperi, o que es fa amb imperi.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
impermeabile
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
impermeabile
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impermeablement /im.per.meˌab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.meˌa.bɫeˈment/ /im.peɾ.meˌa.βɫeˈmen/ /im.pər.meˌa.βɫəˈmen/ /im.pər.meˌab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.meˌab.bɫəˈment/ adv
impermeabilmente

impersonalment /im.per.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈment/ /im.pər.suˌnaɫˈmen/ /im.pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
impersonalmente

impertinent /im.per.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnent/ /im.pər.tiˈnen/ /im.pəɾ.tiˈnent/ adj
impertinente

impertinentment /im.per.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈment/ /im.pər.tiˌnemˈmen/ /im.pəɾ.tiˌnemˈment/ adv
impertinentemente

impertorbablement /im.per.torˌβab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.toɾˌba.bɫeˈment/ /im.peɾ.toɾˌβa.βɫeˈmen/ /im.pər.turˌba.βɫəˈmen/ /im.pər.turˌbab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.toɾˌbab.bɫəˈment/ adv
imperturbabilmente

impertèrritament /im.perˌtɛ.ri.taˈmen/ /im.peɾˌtɛ.ri.taˈmen/ /im.peɾˌtɛ.ri.taˈment/ /im.pərˌtɛ.ri.təˈmen/ /im.pəɾˌtɛ.ri.təˈment/ adv
imperterritamente

impetrable /im.peˈtɾa.bɫe/ /im.peˈtɾa.βɫe/ /im.peˈtɾab.bɫe/ /im.pəˈtɾa.βɫə/ /im.pəˈtɾab.bɫə/ adj
impetrabile
Que es pot impetrar.

impetració n fem
impetrazione

impetrar /im.peˈtɾa/ /im.peˈtɾaɾ/ /im.pəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impetr impetra impetrada impetrades impetram impetrant impetrar impetrara impetraran impetrarem impetraren impetrares impetrareu impetraria impetrarien impetraries impetrarà impetraràs impetraré impetraríem impetraríeu impetrassen impetrasses impetrassin impetrassis impetrat impetrats impetrau impetrava impetraven impetraves impetre impetrem impetren impetres impetressen impetresses impetressin impetressis impetreu impetri impetrin impetris impetro impetrà impetràrem impetràreu impetràs impetràssem impetràsseu impetràssim impetràssiu impetràvem impetràveu impetrés impetréssem impetrésseu impetréssim impetréssiu impetrí occ sept val v
impetrare
Obtenir alguna cosa que s'havia demanat amb molts precs.

impetuosament /im.pe.tuˌo.zaˈmen/ /im.pe.tuˌo.zaˈment/ /im.pə.tuˌo.zəˈmen/ /im.pə.tuˌo.zəˈment/ adv
impetuosamente

impiament /imˌpi.aˈmen/ /imˌpi.aˈment/ /imˌpi.əˈmen/ /imˌpi.əˈment/ adv
empiamente

impietosament /im.pi.eˌto.zaˈmen/ /im.pi.eˌto.zaˈment/ /im.pi.əˌto.zəˈmen/ /im.pi.əˌto.zəˈment/ adv
impietosamente

implacablement /im.pɫaˌka.bɫeˈment/ /im.pɫaˌka.βɫeˈmen/ /im.pɫaˌkab.bɫeˈmen/ /im.pɫəˌka.βɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈment/ adv
implacabilmente

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implianto

implantar /im.pɫanˈta/ /im.pɫanˈtaɾ/ /im.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implant implanta implantada implantades implantam implantant implantar implantara implantaran implantarem implantaren implantares implantareu implantaria implantarien implantaries implantarà implantaràs implantaré implantaríem implantaríeu implantassen implantasses implantassin implantassis implantat implantats implantau implantava implantaven implantaves implante implantem implanten implantes implantessen implantesses implantessin implantessis implanteu implanti implantin implantis implanto implantà implantàrem implantàreu implantàs implantàssem implantàsseu implantàssim implantàssiu implantàvem implantàveu implantés implantéssem implantésseu implantéssim implantéssiu implantí occ sept val v
impiantare
Plantar profundament de forma que arreli.
Introduir un costum, establir una institució.

implementar /im.pɫe.menˈˈta// /im.pɫe.menˈˈtaɾ// /imˈpɫə.mənˈta// Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) implement implementa implementada implementades implementam implementant implementar implementara implementaran implementarem implementaren implementares implementareu implementaria implementarien implementaries implementarà implementaràs implementaré implementaríem implementaríeu implementassen implementasses implementassin implementassis implementat implementats implementau implementava implementaven implementaves implemente implementem implementen implementes implementessen implementesses implementessin implementessis implementeu implementi implementin implementis implemento implementà implementàrem implementàreu implementàs implementàssem implementàsseu implementàssim implementàssiu implementàvem implementàveu implementés implementéssem implementésseu implementéssim implementéssiu implementí occ sept val v
implementare

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implic implica implicada implicades implicam implicant implicar implicara implicaran implicarem implicaren implicares implicareu implicaria implicarien implicaries implicarà implicaràs implicaré implicaríem implicaríeu implicassen implicasses implicassin implicassis implicat implicats implicau implicava implicaven implicaves implico implicà implicàrem implicàreu implicàs implicàssem implicàsseu implicàssim implicàssiu implicàvem implicàveu implique impliquem impliquen impliques impliquessen impliquesses impliquessin impliquessis impliqueu impliqui impliquin impliquis impliqués impliquéssem impliquésseu impliquéssim impliquéssiu impliquí occ sept val v
implicare
Tenir com a conseqüència natural.
implicarsi
(pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
(amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

imploració n fem
implorare

implorar /im.pɫoˈɾa/ /im.pɫoˈɾaɾ/ /im.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implor implora implorada implorades imploram implorant implorar implorara imploraran implorarem imploraren implorares implorareu imploraria implorarien imploraries implorarà imploraràs imploraré imploraríem imploraríeu implorassen implorasses implorassin implorassis implorat implorats implorau implorava imploraven imploraves implore implorem imploren implores imploressen imploresses imploressin imploressis imploreu implori implorin imploris imploro implorà imploràrem imploràreu imploràs imploràssem imploràsseu imploràssim imploràssiu imploràvem imploràveu implorés imploréssem implorésseu imploréssim imploréssiu implorí occ sept val v
implorar

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ adv
implicitamente

impolíticament /im.poˌɫi.ti.kaˈmen/ /im.poˌɫi.ti.kaˈment/ /im.poˌɫi.ti.kəˈment/ /im.puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
impoliticamente

imponderablement /im.pon.deˌɾa.bɫeˈment/ /im.pon.deˌɾa.βɫeˈmen/ /im.pon.deˌɾab.bɫeˈmen/ /im.pon.dəˌɾab.bɫəˈment/ /im.pun.dəˌɾa.βɫəˈmen/ /im.pun.dəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
imponderabilmente

imponentment /im.poˌnemˈmen/ /im.poˌnemˈment/ /im.puˌnemˈmen/ adv
imponentemente

impopularment /im.po.puˌɫarˈmen/ /im.po.puˌɫaɾˈmen/ /im.po.puˌɫaɾˈment/ /im.pu.puˌɫarˈmen/ adv
impopolarmente

import /imˈpɔrt/ n masc
suma

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
importazione

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
importante
Que té importància o relleu.

importantment /im.porˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈment/ /im.purˌtamˈmen/ adv
importantemente

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
importare
Ser convenient, favorable, d'importància.
Valer o arribar a tal quantitat les coses comprades.
introdurre importare
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importunament /im.porˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈment/ /im.poɾˌtu.nəˈment/ /im.purˌtu.nəˈmen/ adv
importunamente

importunar /am.pul.tuˈna/ /im.por.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈnaɾ/ /im.pur.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) importun importuna importunada importunades importunam importunant importunar importunara importunaran importunarem importunaren importunares importunareu importunaria importunarien importunaries importunarà importunaràs importunaré importunaríem importunaríeu importunassen importunasses importunassin importunassis importunat importunats importunau importunava importunaven importunaves importune importunem importunen importunes importunessen importunesses importunessin importunessis importuneu importuni importunin importunis importuno importunà importunàrem importunàreu importunàs importunàssem importunàsseu importunàssim importunàssiu importunàvem importunàveu importunés importunéssem importunésseu importunéssim importunéssiu importuní occ sept val v
importunare

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
importanza

imposantment /im.poˌzamˈmen/ /im.poˌzamˈment/ /im.puˌzamˈmen/ adv
imponentemente

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
imporre
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.
insegnare
Instruir a algú en alguna matèria.
inspirar
Infondre respecte, por.

impossibilitar /im.po.si.bi.ɫiˈta/ /im.po.si.bi.ɫiˈtaɾ/ /im.po.si.βi.ɫiˈta/ /im.pu.si.bi.ɫiˈta/ /im.pu.si.βi.ɫiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impossibilit impossibilita impossibilitada impossibilitades impossibilitam impossibilitant impossibilitar impossibilitara impossibilitaran impossibilitarem impossibilitaren impossibilitares impossibilitareu impossibilitaria impossibilitarien impossibilitaries impossibilitarà impossibilitaràs impossibilitaré impossibilitaríem impossibilitaríeu impossibilitassen impossibilitasses impossibilitassin impossibilitassis impossibilitat impossibilitats impossibilitau impossibilitava impossibilitaven impossibilitaves impossibilite impossibilitem impossibiliten impossibilites impossibilitessen impossibilitesses impossibilitessin impossibilitessis impossibiliteu impossibiliti impossibilitin impossibilitis impossibilito impossibilità impossibilitàrem impossibilitàreu impossibilitàs impossibilitàssem impossibilitàsseu impossibilitàssim impossibilitàssiu impossibilitàvem impossibilitàveu impossibilités impossibilitéssem impossibilitésseu impossibilitéssim impossibilitéssiu impossibilití occ sept val v
impossibilitare

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
impossibile

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ adv
impossibilmente

impost n masc
tassa imposta

impost especial n masc
accisa

impost sobre el valor afegit n masc
evasione fiscale

impostar /im.posˈta/ /im.posˈtaɾ/ /im.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impost imposta impostada impostades impostam impostant impostar impostara impostaran impostarem impostaren impostares impostareu impostaria impostarien impostaries impostarà impostaràs impostaré impostaríem impostaríeu impostassen impostasses impostassin impostassis impostat impostats impostau impostava impostaven impostaves imposte impostem imposten impostes impostessen impostesses impostessin impostessis imposteu imposti impostin impostis imposto impostà impostàrem impostàreu impostàs impostàssem impostàsseu impostàssim impostàssiu impostàvem impostàveu impostés impostéssem impostésseu impostéssim impostéssiu impostí occ sept val v
impostare

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ n fem
impostura

imprecació /im.pɾe.ka.siˈo/ /im.pɾə.kə.siˈo/ n fem
imprecazione

imprecar /im.pɾeˈka/ /im.pɾeˈkaɾ/ /im.pɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imprec impreca imprecada imprecades imprecam imprecant imprecar imprecara imprecaran imprecarem imprecaren imprecares imprecareu imprecaria imprecarien imprecaries imprecarà imprecaràs imprecaré imprecaríem imprecaríeu imprecassen imprecasses imprecassin imprecassis imprecat imprecats imprecau imprecava imprecaven imprecaves impreco imprecà imprecàrem imprecàreu imprecàs imprecàssem imprecàsseu imprecàssim imprecàssiu imprecàvem imprecàveu impreque imprequem imprequen impreques imprequessen imprequesses imprequessin imprequessis imprequeu imprequi imprequin imprequis imprequés imprequéssem imprequésseu imprequéssim imprequéssiu imprequí occ sept val v
imprecare

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ imprecisa imprecisos adj masc
impreciso

impregnació /im.pɾeŋ.na.siˈo/ /im.pɾəŋ.nə.siˈo/ n fem
impregnamento

impregnar /im.pɾeŋˈna/ /im.pɾeɡˈna/ /im.pɾeɡˈnaɾ/ /im.pɾəŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impregn impregna impregnada impregnades impregnam impregnant impregnar impregnara impregnaran impregnarem impregnaren impregnares impregnareu impregnaria impregnarien impregnaries impregnarà impregnaràs impregnaré impregnaríem impregnaríeu impregnassen impregnasses impregnassin impregnassis impregnat impregnats impregnau impregnava impregnaven impregnaves impregne impregnem impregnen impregnes impregnessen impregnesses impregnessin impregnessis impregneu impregni impregnin impregnis impregno impregnà impregnàrem impregnàreu impregnàs impregnàssem impregnàsseu impregnàssim impregnàssiu impregnàvem impregnàveu impregnés impregnéssem impregnésseu impregnéssim impregnéssiu impregní occ sept val v
impregnare

impremta /imˈpɾem.ta/ /imˈpɾem.tə/ n fem
stampa
Art d'imprimir.
stamperia
Oficina o lloc on s'imprimeix.

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
indispensabile

imprescindiblement /im.pɾe.sinˌdi.bɫeˈment/ /im.pɾe.sinˌdi.βɫeˈmen/ /im.pɾe.sinˌdib.bɫeˈmen/ /im.pɾə.sinˌdi.βɫəˈmen/ /im.pɾə.sinˌdib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.sinˌdib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.sinˌdib.bɫəˈment/ adv
imprescindibilmente

imprescriptiblement /im.pɾes.kɾipˌti.bɫeˈment/ /im.pɾes.kɾipˌti.βɫeˈmen/ /im.pɾes.kɾipˌtib.bɫeˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌti.βɫəˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌtib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌtib.bɫəˈment/ adv
imprescrittibilmente

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
impressionante

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impression impressiona impressionada impressionades impressionam impressionant impressionar impressionara impressionaran impressionarem impressionaren impressionares impressionareu impressionaria impressionarien impressionaries impressionarà impressionaràs impressionaré impressionaríem impressionaríeu impressionassen impressionasses impressionassin impressionassis impressionat impressionats impressionau impressionava impressionaven impressionaves impressione impressionem impressionen impressiones impressionessen impressionesses impressionessin impressionessis impressioneu impressioni impressionin impressionis impressiono impressionà impressionàrem impressionàreu impressionàs impressionàssem impressionàsseu impressionàssim impressionàssiu impressionàvem impressionàveu impressionés impressionéssem impressionésseu impressionéssim impressionéssiu impressioní occ sept val v
imprimere

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
impressione
Acció o efecte d'imprimir.
Marca o senyal que alguna cosa deixa en una altra pressionant.
Efecte o alteració que un cos causa en un altre.
Efecte que fan les coses espirituals en l'ànim.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ adj masc
stampante
Que imprimeix.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ n masc
stampatore
Qui imprimeix o és amo d'una impremta.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
stampante
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprevistament /im.pɾeˌvis.taˈment/ /im.pɾeˌβis.taˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈment/ /im.pɾəˌβis.təˈmen/ adv
inaspettatamente

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
stampare
Estampar, donar a la impremta.

improbablement /im.pɾoˌba.bɫeˈment/ /im.pɾoˌbab.bɫəˈment/ /im.pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /im.pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /im.pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /im.pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /im.pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
improbabilmente

improcedentment /im.pɾo.seˌðemˈmen/ /im.pɾo.seˌðemˈment/ /im.pɾo.səˌðemˈment/ /im.pɾu.səˌðemˈmen/ adv
sconvenientemente

improductivament /im.pɾo.ðukˌti.vaˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.vəˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.βaˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.vəˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.βəˈmen/ adv
improduttivamente

improperar /im.pɾo.peˈɾa/ /im.pɾo.peˈɾaɾ/ /im.pɾu.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) improper impropera improperada improperades improperam improperant improperar improperara improperaran improperarem improperaren improperares improperareu improperaria improperarien improperaries improperarà improperaràs improperaré improperaríem improperaríeu improperassen improperasses improperassin improperassis improperat improperats improperau improperava improperaven improperaves impropere improperem improperen improperes improperessen improperesses improperessin improperessis impropereu improperi improperin improperis impropero improperà improperàrem improperàreu improperàs improperàssem improperàsseu improperàssim improperàssiu improperàvem improperàveu improperés improperéssem improperésseu improperéssim improperéssiu improperí occ sept val v
rimproverare

improperi /im.pɾoˈpɛ.ɾi/ /im.pɾuˈpɛ.ɾi/ n masc
improperio

improvisament /im.pɾoˌvi.zaˈment/ /im.pɾoˌvi.zəˈment/ /im.pɾoˌβi.zaˈmen/ /im.pɾuˌvi.zəˈmen/ /im.pɾuˌβi.zəˈmen/ adv
improvvisamente

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) improvisa improvisada improvisades improvisam improvisant improvisar improvisara improvisaran improvisarem improvisaren improvisares improvisareu improvisaria improvisarien improvisaries improvisarà improvisaràs improvisaré improvisaríem improvisaríeu improvisassen improvisasses improvisassin improvisassis improvisat improvisats improvisau improvisava improvisaven improvisaves improvise improvisem improvisen improvises improvisessen improvisesses improvisessin improvisessis improviseu improvisi improvisin improvisis improviso improvisà improvisàrem improvisàreu improvisàs improvisàssem improvisàsseu improvisàssim improvisàssiu improvisàvem improvisàveu improvisés improviséssem improvisésseu improviséssim improviséssiu improvisí improvís occ sept val v
improvvisare

imprudentment /im.pɾuˌðemˈmen/ /im.pɾuˌðemˈment/ adv
imprudentemente

impròpiament /imˌpɾɔ.pi.aˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.aˈment/ /imˌpɾɔ.pi.əˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.əˈment/ adv
impropriamente

impudentment /im.puˌðemˈmen/ /im.puˌðemˈment/ adv
impudentemente

impugnació /im.puŋ.na.siˈo/ /im.puŋ.nə.siˈo/ /im.puɡ.na.siˈo/ n fem
impugnazione

impugnador /im.puŋ.naˈðo/ /im.puŋ.nəˈðo/ /im.puɡ.naˈðoɾ/ n masc
impugnatore

impugnar /im.puŋˈna/ /im.puɡˈna/ /im.puɡˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv impugn impugna impugnada impugnades impugnaia impugnaien impugnaies impugnam impugnant impugnar impugnara impugnaran impugnarem impugnaren impugnares impugnareu impugnaria impugnarien impugnaries impugnariva impugnariven impugnarives impugnarà impugnaràs impugnaré impugnaríem impugnaríeu impugnarívem impugnaríveu impugnassen impugnasses impugnassin impugnassis impugnat impugnats impugnau impugnava impugnaven impugnaves impugnavi impugnavo impugne impugneguem impugneguessa impugneguessen impugneguesses impugnegueu impugnegués impugneguéssom impugneguéssou impugnem impugnen impugnes impugnessa impugnessen impugnesses impugnessi impugnessin impugnessis impugneu impugni impugnin impugnis impugno impugnos impugns impugnà impugnàiem impugnàieu impugnàrem impugnàreu impugnàs impugnàssem impugnàsseu impugnàssim impugnàssiu impugnàvem impugnàvets impugnàveu impugnàvom impugnés impugnéssem impugnésseu impugnéssim impugnéssiu impugní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
impugnare

impugnatiu /im.puŋ.naˈtiw/ /im.puŋ.nəˈtiw/ /im.puɡ.naˈtiw/ adj masc
impugnare
Que impugna o és capaç d'impugnar.

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impulsione impulso

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
impulsivo
Que impel·leix o pot impel·lir.

impulsivament /im.puɫˌsi.vaˈment/ /im.puɫˌsi.vəˈmen/ /im.puɫˌsi.vəˈment/ /im.puɫˌsi.βaˈmen/ /im.puɫˌsi.βəˈmen/ adv
impulsivamente

impunement /imˌpu.neˈmen/ /imˌpu.neˈment/ /imˌpu.nəˈmen/ /imˌpu.nəˈment/ adv
impunemente

impurament /imˌpu.ɾaˈmen/ /imˌpu.ɾaˈment/ /imˌpu.ɾəˈmen/ /imˌpu.ɾəˈment/ adv
impuramente

impuritat /im.pu.ɾiˈtat/ n fem
impurità

imputable /im.puˈta.bɫe/ /im.puˈta.βɫe/ /im.puˈta.βɫə/ /im.puˈtab.bɫe/ /im.puˈtab.bɫə/ adj
imputabile
Que es pot imputar.

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ n fem
imputazione

imputar /im.puˈta/ /im.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imput imputa imputada imputades imputam imputant imputar imputara imputaran imputarem imputaren imputares imputareu imputaria imputarien imputaries imputarà imputaràs imputaré imputaríem imputaríeu imputassen imputasses imputassin imputassis imputat imputats imputau imputava imputaven imputaves impute imputem imputen imputes imputessen imputesses imputessin imputessis imputeu imputi imputin imputis imputo imputà imputàrem imputàreu imputàs imputàssem imputàsseu imputàssim imputàssiu imputàvem imputàveu imputés imputéssem imputésseu imputéssim imputéssiu imputí occ sept val v
imputare
Atribuir alguna culpa, delicte o acció.

impàvid /imˈpa.vit/ /imˈpa.vit/ /imˈpa.βit/ adj masc
imperterrito

impàvidament /imˌpa.vi.ðaˈment/ /imˌpa.vi.ðəˈmen/ /imˌpa.vi.ðəˈment/ /imˌpa.βi.ðaˈmen/ /imˌpa.βi.ðəˈmen/ adv
impavidamente

impúdicament /imˌpu.ði.kaˈmen/ /imˌpu.ði.kaˈment/ /imˌpu.ði.kəˈmen/ /imˌpu.ði.kəˈment/ adv
impudicamente

inaccessiblement /i.nak.seˌsi.bɫeˈment/ /i.nak.seˌsi.βɫeˈmen/ /i.nak.seˌsib.bɫeˈmen/ /i.nək.səˌsi.βɫəˈmen/ /i.nək.səˌsib.bɫəˈmen/ /i.nək.səˌsib.bɫəˈment/ adv
inaccessibilmente

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
inattivo

inadequadament /i.na.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /i.na.ðeˌkwa.ðaˈment/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
inadeguatamente

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
inavvertitamente

inalterablement /i.naɫ.teˌɾa.bɫeˈment/ /i.naɫ.teˌɾa.βɫeˈmen/ /i.naɫ.teˌɾab.bɫeˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾa.βɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈment/ adv
inalterabilmente

inanició /i.na.ni.siˈo/ /i.nə.ni.siˈo/ n fem
inanizione

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
inaugurazione

inaugural /in.aw.ɣuˈɾaɫ/ /in.əw.ɣuˈɾaɫ/ adj
inaugurale
aplicat a l'oració, discurs o acte d'inauguració

inaugurar /i.naw.ɣuˈɾa/ /i.naw.ɣuˈɾaɾ/ /i.nəw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inaugur inaugura inaugurada inaugurades inauguram inaugurant inaugurar inaugurara inauguraran inaugurarem inauguraren inaugurares inaugurareu inauguraria inaugurarien inauguraries inaugurarà inauguraràs inauguraré inauguraríem inauguraríeu inaugurassen inaugurasses inaugurassin inaugurassis inaugurat inaugurats inaugurau inaugurava inauguraven inauguraves inaugure inaugurem inauguren inaugures inauguressen inauguresses inauguressin inauguressis inaugureu inauguri inaugurin inauguris inauguro inaugurà inauguràrem inauguràreu inauguràs inauguràssem inauguràsseu inauguràssim inauguràssiu inauguràvem inauguràveu inaugurés inauguréssem inaugurésseu inauguréssim inauguréssiu inaugurí occ sept val v
inaugurare
Obrir o començar de forma solemne.

incalculablement /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈment/ adv
incalcolabilmente

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ adv
instancabilmente

incapacitar /iŋ.ka.pa.siˈta/ /iŋ.ka.pa.siˈtaɾ/ /iŋ.kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incapacit incapacita incapacitada incapacitades incapacitam incapacitant incapacitar incapacitara incapacitaran incapacitarem incapacitaren incapacitares incapacitareu incapacitaria incapacitarien incapacitaries incapacitarà incapacitaràs incapacitaré incapacitaríem incapacitaríeu incapacitassen incapacitasses incapacitassin incapacitassis incapacitat incapacitats incapacitau incapacitava incapacitaven incapacitaves incapacite incapacitem incapaciten incapacites incapacitessen incapacitesses incapacitessin incapacitessis incapaciteu incapaciti incapacitin incapacitis incapacito incapacità incapacitàrem incapacitàreu incapacitàs incapacitàssem incapacitàsseu incapacitàssim incapacitàssiu incapacitàvem incapacitàveu incapacités incapacitéssem incapacitésseu incapacitéssim incapacitéssiu incapacití occ sept val v
inabilitare

incardinar /iŋ.kar.ðiˈna/ /iŋ.kaɾ.ðiˈnaɾ/ /iŋ.kər.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incardina incardinada incardinades incardinam incardinant incardinar incardinara incardinaran incardinarem incardinaren incardinares incardinareu incardinaria incardinarien incardinaries incardinarà incardinaràs incardinaré incardinaríem incardinaríeu incardinassen incardinasses incardinassin incardinassis incardinat incardinats incardinau incardinava incardinaven incardinaves incardine incardinem incardinen incardines incardinessen incardinesses incardinessin incardinessis incardineu incardini incardinin incardinis incardino incardinà incardinàrem incardinàreu incardinàs incardinàssem incardinàsseu incardinàssim incardinàssiu incardinàvem incardinàveu incardinés incardinéssem incardinésseu incardinéssim incardinéssiu incardiní incardín occ sept val v
incardinare

incautament /iŋˌkaw.taˈmen/ /iŋˌkaw.taˈment/ /iŋˌkaw.təˈmen/ /iŋˌkaw.təˈment/ adv
incautamente

incendi n masc
incendio falò

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incendia incendiada incendiades incendiam incendiant incendiar incendiara incendiaran incendiarem incendiaren incendiares incendiareu incendiaria incendiarien incendiaries incendiarà incendiaràs incendiaré incendiaríem incendiaríeu incendiassen incendiasses incendiassin incendiassis incendiat incendiats incendiau incendiava incendiaven incendiaves incendie incendiem incendien incendies incendiessen incendiesses incendiessin incendiessis incendieu incendii incendio incendià incendiàrem incendiàreu incendiàs incendiàssem incendiàsseu incendiàssim incendiàssiu incendiàvem incendiàveu incendiés incendiéssem incendiésseu incendiéssim incendiéssiu incendií incendiï incendiïn incendiïs occ sept val v
incendiare

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
incendiario
Que maliciosament causa incendis.

incentivar /in.sen.tiˈvaɾ/ /in.sen.tiˈβa/ /in.sen.tiˈβaɾ/ /in.sən.tiˈva/ /in.sən.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incentiu incentiv incentiva incentivada incentivades incentivam incentivant incentivar incentivara incentivaran incentivarem incentivaren incentivares incentivareu incentivaria incentivarien incentivaries incentivarà incentivaràs incentivaré incentivaríem incentivaríeu incentivassen incentivasses incentivassin incentivassis incentivat incentivats incentivau incentivava incentivaven incentivaves incentive incentivem incentiven incentives incentivessen incentivesses incentivessin incentivessis incentiveu incentivi incentivin incentivis incentivo incentivà incentivàrem incentivàreu incentivàs incentivàssem incentivàsseu incentivàssim incentivàssiu incentivàvem incentivàveu incentivés incentivéssem incentivésseu incentivéssim incentivéssiu incentiví occ sept val v
incentivare

incertament /inˌsɛr.taˈmen/ /inˌsɛr.təˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈment/ /inˌsɛɾ.təˈment/ adv
incertamente

incessablement /in.seˌsa.bɫeˈment/ /in.seˌsa.βɫeˈmen/ /in.seˌsab.bɫeˈmen/ /in.səˌsa.βɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈment/ adv
incessabilmente

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ adv
incessantemente

incestuosament /in.ses.tuˌo.zaˈmen/ /in.ses.tuˌo.zaˈment/ /in.səs.tuˌo.zəˈmen/ /in.səs.tuˌo.zəˈment/ adv
incestuosamente

incident /in.siˈðen/ /in.siˈðent/ /in.siˈðent/ adj
incidente
que té una incidència accessòria

incidentalment /in.si.ðenˌtaɫˈmen/ /in.si.ðenˌtaɫˈment/ /in.si.ðənˌtaɫˈmen/ /in.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
incidentalmente

incidentment /in.siˌðemˈmen/ /in.siˌðemˈment/ adv
incidentemente

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ bal incideix incideixen incideixes incideixi incideixin incideixis incideixo incidesc incidesqui incidesquin incidesquis incidia incidida incidides incidien incidies incidiguem incidigueu incidim incidint incidir incidira incidiran incidirem incidiren incidires incidireu incidiria incidirien incidiries incidirà incidiràs incidiré incidiríem incidiríeu incidisc incidisca incidisquen incidisques incidissen incidisses incidissin incidissis incidit incidits incidiu incidix incidixen incidixes incidixo incidí incidíem incidíeu incidírem incidíreu incidís incidíssem incidísseu incidíssim incidíssiu n-occ occ sept val v
incidere
Topar sobre una superfície.
Repercutir una cosa en una altra.

incidència /in.siˈðɛn.si.a/ n fem
incidenza

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inciner incinera incinerada incinerades incineram incinerant incinerar incinerara incineraran incinerarem incineraren incinerares incinerareu incineraria incinerarien incineraries incinerarà incineraràs incineraré incineraríem incineraríeu incinerassen incinerasses incinerassin incinerassis incinerat incinerats incinerau incinerava incineraven incineraves incinere incinerem incineren incineres incineressen incineresses incineressin incineressis incinereu incineri incinerin incineris incinero incinerà incineràrem incineràreu incineràs incineràssem incineràsseu incineràssim incineràssiu incineràvem incineràveu incinerés incineréssem incinerésseu incineréssim incineréssiu incinerí occ sept val v
incinerare

incitador /in.si.taˈðo/ /in.si.taˈðoɾ/ /in.si.təˈðo/ adj masc
incitatore
Que incita.

incitament /in.si.taˈmen/ /in.si.taˈment/ /in.si.təˈmen/ /in.si.təˈment/ n masc
incitazione

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
incitare

incitatiu /in.si.taˈtiw/ /in.si.təˈtiw/ adj masc
incitativo
que incita o té virtut d'incitar

incivilment /in.siˌviɫˈmen/ /in.siˌviɫˈment/ /in.siˌβiɫˈmen/ adv
incivilmente

inclemència /iŋ.kɫeˈmɛn.si.a/ /iŋ.kɫəˈmɛn.si.ə/ n fem
inclemenza

inclinació /iŋ.kɫi.na.siˈo/ /iŋ.kɫi.nə.siˈo/ n fem
inclinazione affezione
Acció i efecte d'inclinar o inclinar-se.

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
inclinare
Tòrcer cap avall alguna cosa.
indurre
Girar o persuadir algú que faci alguna cosa.
piegare
(pronominal) Decantar-se cap un costat.
incline
(pronominal) Tenir propensió natural a alguna cosa.

inclinat /iŋ.kɫiˈnat/ adj masc
inclinato
que té inclinació

inclinatiu /iŋ.kɫi.naˈtiw/ /iŋ.kɫi.nəˈtiw/ adj masc
inclinativo
que inclina o pot inclinar

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ bal incloc incloem incloent incloeu incloga incloguem incloguen incloguera inclogueren inclogueres inclogues incloguessen incloguesses incloguessin incloguessis inclogueu inclogui incloguin incloguis inclogué incloguérem incloguéreu inclogués incloguéssem incloguésseu incloguéssim incloguéssiu incloguí inclosa incloses inclosos inclou inclouen inclouran incloure inclourem incloureu inclouria inclourien inclouries inclourà inclouràs inclouré inclouríem inclouríeu inclous incloíem incloíeu incloïa incloïen incloïes inclòs occ val v
includere

inclusivament /iŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
inclusivamente

incoar /iŋ.koˈa/ /iŋ.koˈaɾ/ /iŋ.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incoa incoada incoades incoam incoant incoar incoara incoaran incoarem incoaren incoares incoareu incoaria incoarien incoaries incoarà incoaràs incoaré incoaríem incoaríeu incoassen incoasses incoassin incoassis incoat incoats incoau incoava incoaven incoaves incoe incoem incoen incoes incoessen incoesses incoessin incoessis incoeu incoo incou incoà incoàrem incoàreu incoàs incoàssem incoàsseu incoàssim incoàssiu incoàvem incoàveu incoés incoéssem incoésseu incoéssim incoéssiu incoí incoï incoïn incoïs occ sept val v
incoare

incoherent adj neut
incoerente

incoherentment /iŋ.ko.eˌɾemˈmen/ /iŋ.ko.eˌɾemˈment/ /iŋ.ko.əˌɾemˈment/ /iŋ.ku.əˌɾemˈmen/ adv
incoerentemente

incommutablement /iŋ.kom.muˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kom.muˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.muˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.muˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.muˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.muˌtab.bɫəˈmen/ adv
incommutabilmente

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incomod incomoda incomodada incomodades incomodam incomodant incomodar incomodara incomodaran incomodarem incomodaren incomodares incomodareu incomodaria incomodarien incomodaries incomodarà incomodaràs incomodaré incomodaríem incomodaríeu incomodassen incomodasses incomodassin incomodassis incomodat incomodats incomodau incomodava incomodaven incomodaves incomode incomodem incomoden incomodes incomodessen incomodesses incomodessin incomodessis incomodeu incomodi incomodin incomodis incomodo incomodà incomodàrem incomodàreu incomodàs incomodàssem incomodàsseu incomodàssim incomodàssiu incomodàvem incomodàveu incomodés incomodéssem incomodésseu incomodéssim incomodéssiu incomodí occ sept val v
incommodare

incomoditat /iŋ.ko.mo.ðiˈtat/ /iŋ.ku.mu.ðiˈtat/ n fem
scomodità

incomparablement /iŋ.kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
incomparabilmente

incompatiblement /iŋ.kom.paˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌtib.bɫəˈmen/ adv
incompatibilmente

incompetentment /iŋ.kom.peˌtemˈmen/ /iŋ.kom.peˌtemˈment/ /iŋ.kom.pəˌtemˈment/ /iŋ.kum.pəˌtemˈmen/ adv
incompetentemente

incompletament /iŋ.komˌpɫe.taˈmen/ /iŋ.komˌpɫe.taˈment/ /iŋ.komˌpɫɛ.təˈment/ /iŋ.kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
incompiutamente

incomprensiblement /iŋ.kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /iŋ.kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ adv
incomprensibilmente

incomunicar /iŋ.ko.mu.niˈka/ /iŋ.ko.mu.niˈkaɾ/ /iŋ.ku.mu.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incomunic incomunica incomunicada incomunicades incomunicam incomunicant incomunicar incomunicara incomunicaran incomunicarem incomunicaren incomunicares incomunicareu incomunicaria incomunicarien incomunicaries incomunicarà incomunicaràs incomunicaré incomunicaríem incomunicaríeu incomunicassen incomunicasses incomunicassin incomunicassis incomunicat incomunicats incomunicau incomunicava incomunicaven incomunicaves incomunico incomunicà incomunicàrem incomunicàreu incomunicàs incomunicàssem incomunicàsseu incomunicàssim incomunicàssiu incomunicàvem incomunicàveu incomunique incomuniquem incomuniquen incomuniques incomuniquessen incomuniquesses incomuniquessin incomuniquessis incomuniqueu incomuniqui incomuniquin incomuniquis incomuniqués incomuniquéssem incomuniquésseu incomuniquéssim incomuniquéssiu incomuniquí occ sept val v
isolare

inconcebiblement /iŋ.kon.seˌbi.bɫeˈment/ /iŋ.kon.seˌβi.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.seˌβib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.səˌbib.bɫəˈment/ /iŋ.kun.səˌbib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβi.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβib.bɫəˈmen/ adv
inconcepibilmente

inconciliablement /iŋ.kon.si.ɫiˌa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.si.ɫiˌa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.si.ɫiˌa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.si.ɫiˌab.bɫəˈmen/ adv
inconcepibilmente

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
incondizionato

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
incondizionatamente

inconfutablement /iŋ.koɱ.fuˌta.bɫeˈment/ /iŋ.koɱ.fuˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kuɱ.fuˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɱ.fuˌtab.bɫəˈmen/ adv
inconfutabilmente

incongruentment /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /iŋ.kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
incongruentemente

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
incosciente
Que no és conscient.
Brètol, irreflexiu.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
inconscio
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
incoscientemente

inconsideradament /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /iŋ.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /iŋ.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
sconsideratamente

inconsolablement /iŋ.kon.soˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.soˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.suˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.suˌɫab.bɫəˈmen/ adv
inconsolabilmente

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
incostante

inconstantment /iŋ.konsˌtamˈmen/ /iŋ.konsˌtamˈment/ /iŋ.kunsˌtamˈmen/ adv
incostantemente

inconstitucionalment /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
incostituzionalmente

incontestablement /iŋ.kon.tesˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tesˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.tesˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.təsˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.təsˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.təsˌtab.bɫəˈmen/ adv
incontestabilmente

incontinent /iŋ.kon.tiˈnen/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kun.tiˈnen/ /iŋ.kun.tiˈnent/ adj
incontinente

incontinentment /iŋ.kon.tiˌnemˈmen/ /iŋ.kon.tiˌnemˈment/ /iŋ.kun.tiˌnemˈmen/ adv
incontinentemente

incontrastablement /iŋ.kon.tɾasˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tɾasˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾasˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾəsˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.tɾəsˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾəsˌtab.bɫəˈmen/ adv
incontrastabilmente

incontrovertiblement /iŋ.kon.tɾo.veɾˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tɾo.vəɾˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kon.tɾo.βerˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾo.βeɾˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.vərˌtib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌtib.bɫəˈmen/ adv
incontrovertibilmente

inconvenientment /iŋ.kom.be.niˌemˈmen/ /iŋ.koɱ.ve.niˌemˈment/ /iŋ.koɱ.və.niˌemˈment/ /iŋ.kum.bə.niˌemˈmen/ /iŋ.kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
sconvenientemente

incorporació /iŋ.koɾ.po.ɾa.siˈo/ /iŋ.koɾ.po.ɾə.siˈo/ /iŋ.kur.pu.ɾə.siˈo/ n fem
incorporazione

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incorpor incorpora incorporada incorporades incorporam incorporant incorporar incorporara incorporaran incorporarem incorporaren incorporares incorporareu incorporaria incorporarien incorporaries incorporarà incorporaràs incorporaré incorporaríem incorporaríeu incorporassen incorporasses incorporassin incorporassis incorporat incorporats incorporau incorporava incorporaven incorporaves incorpore incorporem incorporen incorpores incorporessen incorporesses incorporessin incorporessis incorporeu incorpori incorporin incorporis incorporo incorporà incorporàrem incorporàreu incorporàs incorporàssem incorporàsseu incorporàssim incorporàssiu incorporàvem incorporàveu incorporés incorporéssem incorporésseu incorporéssim incorporéssiu incorporí occ sept val v
incorporare aderire
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
aderire
(pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.
alzare
Asseure qui estava ajagut.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
scorrettamente

incorregiblement /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.bɫeˈment/ /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒib.bɫeˈmen/ /iŋ.ko.rəˌʒib.bɫəˈment/ /iŋ.ku.rəˌʒi.βɫəˈmen/ /iŋ.ku.rəˌʒib.bɫəˈmen/ adv
incorreggibilmente

incorruptiblement /iŋ.ko.rupˌti.bɫeˈment/ /iŋ.ko.rupˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.rupˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.ko.rupˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.ku.rupˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.ku.rupˌtib.bɫəˈmen/ adv
incorruttibilmente

incrassar /iŋ.kɾaˈsa/ /iŋ.kɾaˈsaɾ/ /iŋ.kɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv incrassa incrassada incrassades incrassaia incrassaien incrassaies incrassam incrassant incrassar incrassara incrassaran incrassarem incrassaren incrassares incrassareu incrassaria incrassarien incrassaries incrassariva incrassariven incrassarives incrassarà incrassaràs incrassaré incrassaríem incrassaríeu incrassarívem incrassaríveu incrassassen incrassasses incrassassin incrassassis incrassat incrassats incrassau incrassava incrassaven incrassaves incrassavi incrassavo incrasse incrasseguem incrasseguessa incrasseguessen incrasseguesses incrassegueu incrassegués incrasseguéssom incrasseguéssou incrassem incrassen incrasses incrassessa incrassessen incrassesses incrassessi incrassessin incrassessis incrasseu incrassi incrassin incrassis incrasso incrassos incrassà incrassàiem incrassàieu incrassàrem incrassàreu incrassàs incrassàssem incrassàsseu incrassàssim incrassàssiu incrassàvem incrassàvets incrassàveu incrassàvom incrassés incrasséssem incrassésseu incrasséssim incrasséssiu incrassí incràs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
crasso

increment /iŋ.kɾeˈmen/ /iŋ.kɾeˈment/ /iŋ.kɾəˈmen/ /iŋ.kɾəˈment/ n masc
incremento

incrementar /iŋ.kɾe.menˈta/ /iŋ.kɾe.menˈtaɾ/ /iŋ.kɾə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) increment incrementa incrementada incrementades incrementam incrementant incrementar incrementara incrementaran incrementarem incrementaren incrementares incrementareu incrementaria incrementarien incrementaries incrementarà incrementaràs incrementaré incrementaríem incrementaríeu incrementassen incrementasses incrementassin incrementassis incrementat incrementats incrementau incrementava incrementaven incrementaves incremente incrementem incrementen incrementes incrementessen incrementesses incrementessin incrementessis incrementeu incrementi incrementin incrementis incremento incrementà incrementàrem incrementàreu incrementàs incrementàssem incrementàsseu incrementàssim incrementàssiu incrementàvem incrementàveu incrementés incrementéssem incrementésseu incrementéssim incrementéssiu incrementí occ sept val v
incrementare

increpació /iŋ.kɾe.pa.siˈo/ /iŋ.kɾə.pə.siˈo/ n fem
increpazione

increpar /iŋ.kɾeˈpa/ /iŋ.kɾeˈpaɾ/ /iŋ.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) increp increpa increpada increpades increpam increpant increpar increpara increparan increparem increparen increpares increpareu increparia increparien increparies increparà increparàs increparé increparíem increparíeu increpassen increpasses increpassin increpassis increpat increpats increpau increpava increpaven increpaves increpe increpem increpen increpes increpessen increpesses increpessin increpessis increpeu increpi increpin increpis increpo increpà increpàrem increpàreu increpàs increpàssem increpàsseu increpàssim increpàssiu increpàvem increpàveu increpés increpéssem increpésseu increpéssim increpéssiu increpí occ sept val v
increpare

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
incredibile
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
incredibilmente

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrimina incriminada incriminades incriminam incriminant incriminar incriminara incriminaran incriminarem incriminaren incriminares incriminareu incriminaria incriminarien incriminaries incriminarà incriminaràs incriminaré incriminaríem incriminaríeu incriminassen incriminasses incriminassin incriminassis incriminat incriminats incriminau incriminava incriminaven incriminaves incrimine incriminem incriminen incrimines incriminessen incriminesses incriminessin incriminessis incrimineu incrimini incriminin incriminis incrimino incriminà incriminàrem incriminàreu incriminàs incriminàssem incriminàsseu incriminàssim incriminàssiu incriminàvem incriminàveu incriminés incriminéssem incriminésseu incriminéssim incriminéssiu incriminí incrimín occ sept val v
incriminare

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrust incrusta incrustada incrustades incrustam incrustant incrustar incrustara incrustaran incrustarem incrustaren incrustares incrustareu incrustaria incrustarien incrustaries incrustarà incrustaràs incrustaré incrustaríem incrustaríeu incrustassen incrustasses incrustassin incrustassis incrustat incrustats incrustau incrustava incrustaven incrustaves incruste incrustem incrusten incrustes incrustessen incrustesses incrustessin incrustessis incrusteu incrusti incrustin incrustis incrusto incrustà incrustàrem incrustàreu incrustàs incrustàssem incrustàsseu incrustàssim incrustàssiu incrustàvem incrustàveu incrustés incrustéssem incrustésseu incrustéssim incrustéssiu incrustí occ sept val v
incrostare

inculcar /iŋ.kuɫˈka/ /iŋ.kuɫˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculc inculca inculcada inculcades inculcam inculcant inculcar inculcara inculcaran inculcarem inculcaren inculcares inculcareu inculcaria inculcarien inculcaries inculcarà inculcaràs inculcaré inculcaríem inculcaríeu inculcassen inculcasses inculcassin inculcassis inculcat inculcats inculcau inculcava inculcaven inculcaves inculco inculcà inculcàrem inculcàreu inculcàs inculcàssem inculcàsseu inculcàssim inculcàssiu inculcàvem inculcàveu inculque inculquem inculquen inculques inculquessen inculquesses inculquessin inculquessis inculqueu inculqui inculquin inculquis inculqués inculquéssem inculquésseu inculquéssim inculquéssiu inculquí occ sept val v
inculcare

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculp inculpa inculpada inculpades inculpam inculpant inculpar inculpara inculparan inculparem inculparen inculpares inculpareu inculparia inculparien inculparies inculparà inculparàs inculparé inculparíem inculparíeu inculpassen inculpasses inculpassin inculpassis inculpat inculpats inculpau inculpava inculpaven inculpaves inculpe inculpem inculpen inculpes inculpessen inculpesses inculpessin inculpessis inculpeu inculpi inculpin inculpis inculpo inculpà inculpàrem inculpàreu inculpàs inculpàssem inculpàsseu inculpàssim inculpàssiu inculpàvem inculpàveu inculpés inculpéssem inculpésseu inculpéssim inculpéssiu inculpí occ sept val v
incolpare

inculte /iŋˈkuɫ.te/ /iŋˈkuɫ.tə/ adj masc
incolto
No conreat.
Sense educació.

incumbir /iŋ.kumˈbi/ /iŋ.kumˈbiɾ/ bal incumbeix incumbeixen incumbeixes incumbeixi incumbeixin incumbeixis incumbeixo incumbesc incumbesqui incumbesquin incumbesquis incumbia incumbida incumbides incumbien incumbies incumbiguem incumbigueu incumbim incumbint incumbir incumbira incumbiran incumbirem incumbiren incumbires incumbireu incumbiria incumbirien incumbiries incumbirà incumbiràs incumbiré incumbiríem incumbiríeu incumbisc incumbisca incumbisquen incumbisques incumbissen incumbisses incumbissin incumbissis incumbit incumbits incumbiu incumbix incumbixen incumbixes incumbixo incumbí incumbíem incumbíeu incumbírem incumbíreu incumbís incumbíssem incumbísseu incumbíssim incumbíssiu n-occ occ sept val v
incombere

incumbència /iŋ.kumˈbɛn.si.a/ /iŋ.kumˈbɛn.si.ə/ n fem
incumbenza

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
incunabulo incunabolo

incurosament /iŋ.kuˌɾo.zaˈmen/ /iŋ.kuˌɾo.zaˈment/ /iŋ.kuˌɾo.zəˈmen/ /iŋ.kuˌɾo.zəˈment/ adv
trascuratamente

incís /inˈsis/ n masc
inciso
Proposició que introdueix una interrupció, generalment per afegir un aclariment.

incògnitament /iŋˌkɔŋ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈment/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈment/ adv
incognitamente

incòmodament /iŋˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /iŋˌkɔ.mo.ðaˈment/ /iŋˌkɔ.mo.ðəˈment/ /iŋˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
incomodamente

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
incomodo
Que incomoda o que no té comoditat.

incòngruament /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
incongruamente

incórrer /iŋˈko.re/ /iŋˈko.reɾ/ /iŋˈko.rə/ bal incorr incorre incorregem incorregeu incorreguda incorregudes incorreguem incorreguera incorregueren incorregueres incorreguessen incorreguesses incorreguessin incorreguessis incorregut incorreguts incorregué incorreguérem incorreguéreu incorregués incorreguéssem incorreguésseu incorreguéssim incorreguéssiu incorreguí incorregéreu incorrem incorren incorrent incorreran incorrerem incorrereu incorreria incorrerien incorreries incorrerà incorreràs incorreré incorreríem incorreríeu incorres incorreu incorri incorria incorrien incorries incorrin incorris incorro incorrs incorríem incorríeu incórrec incórrega incórregen incórreguen incórregues incórrer occ sept val v
incorrere

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
indagazione

indagar /in.daˈɣa/ /in.daˈɣaɾ/ /in.dəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indag indaga indagada indagades indagam indagant indagar indagara indagaran indagarem indagaren indagares indagareu indagaria indagarien indagaries indagarà indagaràs indagaré indagaríem indagaríeu indagassen indagasses indagassin indagassis indagat indagats indagau indagava indagaven indagaves indago indague indaguem indaguen indagues indaguessen indaguesses indaguessin indaguessis indagueu indagui indaguin indaguis indagués indaguéssem indaguésseu indaguéssim indaguéssiu indaguí indagà indagàrem indagàreu indagàs indagàssem indagàsseu indagàssim indagàssiu indagàvem indagàveu occ sept val v
indagare

indecentment /in.deˌsemˈmen/ /in.deˌsemˈment/ /in.dəˌsemˈmen/ /in.dəˌsemˈment/ adv
indecentemente

indeclinablement /in.de.kɫiˌna.bɫeˈment/ /in.de.kɫiˌna.βɫeˈmen/ /in.de.kɫiˌnab.bɫeˈmen/ /in.də.kɫiˌna.βɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈment/ adv
indeclinabilmente

indecorosament /in.de.koˌɾo.zaˈmen/ /in.de.koˌɾo.zaˈment/ /in.də.koˌɾo.zəˈment/ /in.də.kuˌɾo.zəˈmen/ adv
indecorosamente

indecís /in.deˈsis/ indecisa indecisos adj masc
indeciso
Que encara està per resoldre.

indefectiblement /in.de.fekˌti.bɫeˈment/ /in.de.fekˌti.βɫeˈmen/ /in.de.fekˌtib.bɫeˈmen/ /in.də.fəkˌti.βɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈment/ adv
indefettibilmente

indefiniblement /in.de.fiˌni.bɫeˈment/ /in.de.fiˌni.βɫeˈmen/ /in.de.fiˌnib.bɫeˈmen/ /in.də.fiˌni.βɫəˈmen/ /in.də.fiˌnib.bɫəˈmen/ /in.də.fiˌnib.bɫəˈment/ adv
indefinibilmente

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ adv
indefinitamente

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
indefinito

indegudament /in.deˌɣu.ðaˈmen/ /in.deˌɣu.ðaˈment/ /in.dəˌɣu.ðəˈmen/ /in.dəˌɣu.ðəˈment/ adv
indebitamente

indeleblement /in.deˌɫe.bɫeˈment/ /in.deˌɫe.βɫeˈmen/ /in.deˌɫeb.bɫeˈmen/ /in.dəˌɫe.βɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈment/ adv
indelebilmente

indeliberadament /in.de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /in.de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /in.də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
indeliberatamente

indelicadament /in.de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /in.de.ɫiˌka.ðaˈment/ /in.də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /in.də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
indelicatamente

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
indenne
lliure i exempt de cap dany

indemnitat /in.dem.niˈtat/ /in.dəm.niˈtat/ n masc
indennità

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
indennità

indemnitzar /in.dem.niˈd͡za/ /in.dem.niˈza/ /in.dem.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indemnitz indemnitza indemnitzada indemnitzades indemnitzam indemnitzant indemnitzar indemnitzara indemnitzaran indemnitzarem indemnitzaren indemnitzares indemnitzareu indemnitzaria indemnitzarien indemnitzaries indemnitzarà indemnitzaràs indemnitzaré indemnitzaríem indemnitzaríeu indemnitzassen indemnitzasses indemnitzassin indemnitzassis indemnitzat indemnitzats indemnitzau indemnitzava indemnitzaven indemnitzaves indemnitze indemnitzem indemnitzen indemnitzes indemnitzessen indemnitzesses indemnitzessin indemnitzessis indemnitzeu indemnitzi indemnitzin indemnitzis indemnitzo indemnitzà indemnitzàrem indemnitzàreu indemnitzàs indemnitzàssem indemnitzàsseu indemnitzàssim indemnitzàssiu indemnitzàvem indemnitzàveu indemnitzés indemnitzéssem indemnitzésseu indemnitzéssim indemnitzéssiu indemnitzí occ sept val v
indennizare

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
indipendente
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ n masc
indipendentismo

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
indipendentemente

independitzar /in.de.pen.diˈd͡za/ /in.de.pen.diˈzaɾ/ /in.də.pən.didˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) independitz independitza independitzada independitzades independitzam independitzant independitzar independitzara independitzaran independitzarem independitzaren independitzares independitzareu independitzaria independitzarien independitzaries independitzarà independitzaràs independitzaré independitzaríem independitzaríeu independitzassen independitzasses independitzassin independitzassis independitzat independitzats independitzau independitzava independitzaven independitzaves independitze independitzem independitzen independitzes independitzessen independitzesses independitzessin independitzessis independitzeu independitzi independitzin independitzis independitzo independitzà independitzàrem independitzàreu independitzàs independitzàssem independitzàsseu independitzàssim independitzàssiu independitzàvem independitzàveu independitzés independitzéssem independitzésseu independitzéssim independitzéssiu independitzí occ sept val v
emancipare

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
indipendenza

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) index indexa indexada indexades indexam indexant indexar indexara indexaran indexarem indexaren indexares indexareu indexaria indexarien indexaries indexarà indexaràs indexaré indexaríem indexaríeu indexassen indexasses indexassin indexassis indexat indexats indexau indexava indexaven indexaves indexe indexem indexen indexes indexessen indexesses indexessin indexessis indexeu indexi indexin indexis indexo indexà indexàrem indexàreu indexàs indexàssem indexàsseu indexàssim indexàssiu indexàvem indexàveu indexés indexéssem indexésseu indexéssim indexéssiu indexí occ sept val v
indicizzare

indi n masc
indiano
Natural de l’Índia.
Indígena d’Amèrica.
indio
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicació /in.di.ka.siˈo/ /in.di.kə.siˈo/ n fem
indicazione

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ adj masc
indicatore
Que indica o que pot indicar.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indic indica indicada indicades indicam indicant indicar indicara indicaran indicarem indicaren indicares indicareu indicaria indicarien indicaries indicarà indicaràs indicaré indicaríem indicaríeu indicassen indicasses indicassin indicassis indicat indicats indicau indicava indicaven indicaves indico indicà indicàrem indicàreu indicàs indicàssem indicàsseu indicàssim indicàssiu indicàvem indicàveu indique indiquem indiquen indiques indiquessen indiquesses indiquessin indiquessis indiqueu indiqui indiquin indiquis indiqués indiquéssem indiquésseu indiquéssim indiquéssiu indiquí occ sept val v
indicare

indicat /in.diˈkat/ adj masc
indicato

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
indicativo

indiciar /in.di.siˈa/ /in.di.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indicia indiciada indiciades indiciam indiciant indiciar indiciara indiciaran indiciarem indiciaren indiciares indiciareu indiciaria indiciarien indiciaries indiciarà indiciaràs indiciaré indiciaríem indiciaríeu indiciassen indiciasses indiciassin indiciassis indiciat indiciats indiciau indiciava indiciaven indiciaves indicie indiciem indicien indicies indiciessen indiciesses indiciessin indiciessis indicieu indicii indicio indicià indiciàrem indiciàreu indiciàs indiciàssem indiciàsseu indiciàssim indiciàssiu indiciàvem indiciàveu indiciés indiciéssem indiciésseu indiciéssim indiciéssiu indicií indiciï indiciïn indiciïs occ sept val v
indiziare

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
indifferenza

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
indigente

indigestar-se /in.di.d͡ʒesˈtaɾ.se/ /in.di.ʒəsˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indigest indigesta indigestada indigestades indigestam indigestant indigestar indigestara indigestaran indigestarem indigestaren indigestares indigestareu indigestaria indigestarien indigestaries indigestarà indigestaràs indigestaré indigestaríem indigestaríeu indigestassen indigestasses indigestassin indigestassis indigestat indigestats indigestau indigestava indigestaven indigestaves indigeste indigestem indigesten indigestes indigestessen indigestesses indigestessin indigestessis indigesteu indigesti indigestin indigestis indigesto indigestà indigestàrem indigestàreu indigestàs indigestàssem indigestàsseu indigestàssim indigestàssiu indigestàvem indigestàveu indigestés indigestéssem indigestésseu indigestéssim indigestéssiu indigestí occ sept val v
indigestione

indigets /in.diˈd͡ʒets/ /in.diˈʒɛts/ n masc
indigeti
Forma plural de indiget ‎(«diferents individus de la tribu ibera»).

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
indignazione

indignament /inˌdiŋ.naˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈment/ /inˌdiɡ.naˈmen/ /inˌdiɡ.naˈment/ adv
indegnamente

indignar /in.diŋˈna/ /in.diɡˈna/ /in.diɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indign indigna indignada indignades indignam indignant indignar indignara indignaran indignarem indignaren indignares indignareu indignaria indignarien indignaries indignarà indignaràs indignaré indignaríem indignaríeu indignassen indignasses indignassin indignassis indignat indignats indignau indignava indignaven indignaves indigne indignem indignen indignes indignessen indignesses indignessin indignessis indigneu indigni indignin indignis indigno indignà indignàrem indignàreu indignàs indignàssem indignàsseu indignàssim indignàssiu indignàvem indignàveu indignés indignéssem indignésseu indignéssim indignéssiu indigní occ sept val v
irritare

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
indegno
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indignitat /in.diŋ.niˈtat/ /in.diɡ.niˈtat/ n fem
indignità

indisciplinar /in.di.si.pɫiˈna/ /in.di.si.pɫiˈnaɾ/ /in.dis.si.pɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indisciplina indisciplinada indisciplinades indisciplinam indisciplinant indisciplinar indisciplinara indisciplinaran indisciplinarem indisciplinaren indisciplinares indisciplinareu indisciplinaria indisciplinarien indisciplinaries indisciplinarà indisciplinaràs indisciplinaré indisciplinaríem indisciplinaríeu indisciplinassen indisciplinasses indisciplinassin indisciplinassis indisciplinat indisciplinats indisciplinau indisciplinava indisciplinaven indisciplinaves indiscipline indisciplinem indisciplinen indisciplines indisciplinessen indisciplinesses indisciplinessin indisciplinessis indisciplineu indisciplini indisciplinin indisciplinis indisciplino indisciplinà indisciplinàrem indisciplinàreu indisciplinàs indisciplinàssem indisciplinàsseu indisciplinàssim indisciplinàssiu indisciplinàvem indisciplinàveu indisciplinés indisciplinéssem indisciplinésseu indisciplinéssim indisciplinéssiu indiscipliní indisciplín occ sept val v
indisciplinato
(pronominal) Incomplir la disciplina.

indisposar /in.dis.poˈza/ /in.dis.poˈzaɾ/ /in.dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indisposa indisposada indisposades indisposam indisposant indisposar indisposara indisposaran indisposarem indisposaren indisposares indisposareu indisposaria indisposarien indisposaries indisposarà indisposaràs indisposaré indisposaríem indisposaríeu indisposassen indisposasses indisposassin indisposassis indisposat indisposats indisposau indisposava indisposaven indisposaves indispose indisposem indisposen indisposes indisposessen indisposesses indisposessin indisposessis indisposeu indisposi indisposin indisposis indisposo indisposà indisposàrem indisposàreu indisposàs indisposàssem indisposàsseu indisposàssim indisposàssiu indisposàvem indisposàveu indisposés indisposéssem indisposésseu indisposéssim indisposéssiu indisposí indispòs occ sept val v
inimicare
Privar de la disposició convenient envers algú, o llevar la preparació necessària per alguna cosa.
ammalare
causar alguna indisposició o falta de salud.

indisposició /in.dis.po.zi.siˈo/ /in.dis.pu.zi.siˈo/ n fem
indispozione infirmità
falta de disposició i de preparació necessària per alguna cosa

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
individuo
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individuació /in.di.vi.ðu.a.siˈo/ /in.di.vi.ðu.ə.siˈo/ /in.di.βi.ðu.a.siˈo/ /in.di.βi.ðu.ə.siˈo/ n fem
individuazione

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
individuale
Propi de l'individu o que li pertany.

individualitzar /in.di.vi.ðu.a.ɫiˈzaɾ/ /in.di.vi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈza/ /in.di.βi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) individualitz individualitza individualitzada individualitzades individualitzam individualitzant individualitzar individualitzara individualitzaran individualitzarem individualitzaren individualitzares individualitzareu individualitzaria individualitzarien individualitzaries individualitzarà individualitzaràs individualitzaré individualitzaríem individualitzaríeu individualitzassen individualitzasses individualitzassin individualitzassis individualitzat individualitzats individualitzau individualitzava individualitzaven individualitzaves individualitze individualitzem individualitzen individualitzes individualitzessen individualitzesses individualitzessin individualitzessis individualitzeu individualitzi individualitzin individualitzis individualitzo individualitzà individualitzàrem individualitzàreu individualitzàs individualitzàssem individualitzàsseu individualitzàssim individualitzàssiu individualitzàvem individualitzàveu individualitzés individualitzéssem individualitzésseu individualitzéssim individualitzéssiu individualitzí occ sept val v
individuare

inducció /in.duk.siˈo/ n fem
induzione inducimento
Acció d'induir.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ bal indueix indueixen indueixes indueixi indueixin indueixis indueixo induesc induesqui induesquin induesquis induint induir induiran induirem induireu induiria induirien induiries induirà induiràs induiré induiríem induiríeu induí induíem induíeu induírem induíreu induís induíssem induísseu induíssim induíssiu induïa induïda induïdes induïen induïes induïguem induïgueu induïm induïra induïren induïres induïsc induïsca induïsquen induïsques induïssen induïsses induïssin induïssis induït induïts induïu induïx induïxen induïxes induïxo n-occ occ sept val v
indurre
Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
fare
Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

indult /inˈduɫ/ /inˈduɫt/ n masc
indulto

indultar /in.duɫˈta/ /in.duɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indult indulta indultada indultades indultam indultant indultar indultara indultaran indultarem indultaren indultares indultareu indultaria indultarien indultaries indultarà indultaràs indultaré indultaríem indultaríeu indultassen indultasses indultassin indultassis indultat indultats indultau indultava indultaven indultaves indulte indultem indulten indultes indultessen indultesses indultessin indultessis indulteu indulti indultin indultis indulto indultà indultàrem indultàreu indultàs indultàssem indultàsseu indultàssim indultàssiu indultàvem indultàveu indultés indultéssem indultésseu indultéssim indultéssiu indultí occ sept val v
riporre

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) industrialitz industrialitza industrialitzada industrialitzades industrialitzam industrialitzant industrialitzar industrialitzara industrialitzaran industrialitzarem industrialitzaren industrialitzares industrialitzareu industrialitzaria industrialitzarien industrialitzaries industrialitzarà industrialitzaràs industrialitzaré industrialitzaríem industrialitzaríeu industrialitzassen industrialitzasses industrialitzassin industrialitzassis industrialitzat industrialitzats industrialitzau industrialitzava industrialitzaven industrialitzaves industrialitze industrialitzem industrialitzen industrialitzes industrialitzessen industrialitzesses industrialitzessin industrialitzessis industrialitzeu industrialitzi industrialitzin industrialitzis industrialitzo industrialitzà industrialitzàrem industrialitzàreu industrialitzàs industrialitzàssem industrialitzàsseu industrialitzàssim industrialitzàssiu industrialitzàvem industrialitzàveu industrialitzés industrialitzéssem industrialitzésseu industrialitzéssim industrialitzéssiu industrialitzí occ sept val v
industrializzare

industriar /in.dus.tɾiˈa/ /in.dus.tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) industria industriada industriades industriam industriant industriar industriara industriaran industriarem industriaren industriares industriareu industriaria industriarien industriaries industriarà industriaràs industriaré industriaríem industriaríeu industriassen industriasses industriassin industriassis industriat industriats industriau industriava industriaven industriaves industrie industriem industrien industries industriessen industriesses industriessin industriessis industrieu industrii industrio industrià industriàrem industriàreu industriàs industriàssem industriàsseu industriàssim industriàssiu industriàvem industriàveu industriés industriéssem industriésseu industriéssim industriéssiu industrií industriï industriïn industriïs occ sept val v
insegnare

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
indigeno
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
indigeno
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

inebriar /i.ne.bɾiˈaɾ/ /i.ne.βɾiˈa/ /i.nə.βɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inebria inebriada inebriades inebriam inebriant inebriar inebriara inebriaran inebriarem inebriaren inebriares inebriareu inebriaria inebriarien inebriaries inebriarà inebriaràs inebriaré inebriaríem inebriaríeu inebriassen inebriasses inebriassin inebriassis inebriat inebriats inebriau inebriava inebriaven inebriaves inebrie inebriem inebrien inebries inebriessen inebriesses inebriessin inebriessis inebrieu inebrii inebrio inebrià inebriàrem inebriàreu inebriàs inebriàssem inebriàsseu inebriàssim inebriàssiu inebriàvem inebriàveu inebriés inebriéssem inebriésseu inebriéssim inebriéssiu inebrií inebriï inebriïn inebriïs occ sept val v
inebriare

inert /iˈnɛrt/ adj
inerte

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
inesorabile

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
inesperto

infamació /iɱ.fa.ma.siˈo/ /iɱ.fə.mə.siˈo/ n fem
infamamento

infamador /iɱ.fa.maˈðo/ /iɱ.fa.maˈðoɾ/ /iɱ.fə.məˈðo/ adj masc
infamatore
Que infama.

infamador /iɱ.fa.maˈðo/ /iɱ.fa.maˈðoɾ/ /iɱ.fə.məˈðo/ n masc
infamatore
Qui infama.

infamar /iɱ.faˈma/ /iɱ.faˈmaɾ/ /iɱ.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infam infama infamada infamades infamam infamant infamar infamara infamaran infamarem infamaren infamares infamareu infamaria infamarien infamaries infamarà infamaràs infamaré infamaríem infamaríeu infamassen infamasses infamassin infamassis infamat infamats infamau infamava infamaven infamaves infame infamem infamen infames infamessen infamesses infamessin infamessis infameu infami infamin infamis infamo infamà infamàrem infamàreu infamàs infamàssem infamàsseu infamàssim infamàssiu infamàvem infamàveu infamés infaméssem infamésseu infaméssim infaméssiu infamí occ sept val v
infamare

infamatori /iɱ.fa.maˈtɔ.ɾi/ /iɱ.fə.məˈtɔ.ɾi/ infamatòria adj masc
infamatorio
allò que infama

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
infame
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
bambino
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
fanteria

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
infantile
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
Immadur, inconsistent, cridaner.

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
infatuazione

infatuar /iɱ.fa.tuˈa/ /iɱ.fa.tuˈaɾ/ /iɱ.fə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infatua infatuada infatuades infatuam infatuant infatuar infatuara infatuaran infatuarem infatuaren infatuares infatuareu infatuaria infatuarien infatuaries infatuarà infatuaràs infatuaré infatuaríem infatuaríeu infatuassen infatuasses infatuassin infatuassis infatuat infatuats infatuau infatuava infatuaven infatuaves infatue infatuem infatuen infatues infatuessen infatuesses infatuessin infatuessis infatueu infatuo infatuu infatuà infatuàrem infatuàreu infatuàs infatuàssem infatuàsseu infatuàssim infatuàssiu infatuàvem infatuàveu infatués infatuéssem infatuésseu infatuéssim infatuéssiu infatuí infatuï infatuïn infatuïs occ sept val v
infatuare

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infectione infezione

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infettivo

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infect infecta infectada infectades infectam infectant infectar infectara infectaran infectarem infectaren infectares infectareu infectaria infectarien infectaries infectarà infectaràs infectaré infectaríem infectaríeu infectassen infectasses infectassin infectassis infectat infectats infectau infectava infectaven infectaves infecte infectem infecten infectes infectessen infectesses infectessin infectessis infecteu infecti infectin infectis infecto infectà infectàrem infectàreu infectàs infectàssem infectàsseu infectàssim infectàssiu infectàvem infectàveu infectés infectéssem infectésseu infectéssim infectéssiu infectí occ sept val v
infettare

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
infelice
Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
inferiore
Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ bal infereix infereixen infereixes infereixi infereixin infereixis infereixo inferesc inferesqui inferesquin inferesquis inferia inferida inferides inferien inferies inferiguem inferigueu inferim inferint inferir inferira inferiran inferirem inferiren inferires inferireu inferiria inferirien inferiries inferirà inferiràs inferiré inferiríem inferiríeu inferisc inferisca inferisquen inferisques inferissen inferisses inferissin inferissis inferit inferits inferiu inferix inferixen inferixes inferixo inferí inferíem inferíeu inferírem inferíreu inferís inferíssem inferísseu inferíssim inferíssiu n-occ occ sept val v
inferire

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
infermiere

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
inferno
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
infiernale

infestació /iɱ.fes.ta.siˈo/ /iɱ.fəs.tə.siˈo/ n fem
infestamento

infestar /iɱ.fesˈta/ /iɱ.fesˈtaɾ/ /iɱ.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infest infesta infestada infestades infestam infestant infestar infestara infestaran infestarem infestaren infestares infestareu infestaria infestarien infestaries infestarà infestaràs infestaré infestaríem infestaríeu infestassen infestasses infestassin infestassis infestat infestats infestau infestava infestaven infestaves infeste infestem infesten infestes infestessen infestesses infestessin infestessis infesteu infesti infestin infestis infesto infestà infestàrem infestàreu infestàs infestàssem infestàsseu infestàssim infestàssiu infestàvem infestàveu infestés infestéssem infestésseu infestéssim infestéssiu infestí occ sept val v
infestare

infeudar /iɱ.fewˈða/ /iɱ.fewˈðaɾ/ /iɱ.fəwˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infeud infeuda infeudada infeudades infeudam infeudant infeudar infeudara infeudaran infeudarem infeudaren infeudares infeudareu infeudaria infeudarien infeudaries infeudarà infeudaràs infeudaré infeudaríem infeudaríeu infeudassen infeudasses infeudassin infeudassis infeudat infeudats infeudau infeudava infeudaven infeudaves infeude infeudem infeuden infeudes infeudessen infeudesses infeudessin infeudessis infeudeu infeudi infeudin infeudis infeudo infeudà infeudàrem infeudàreu infeudàs infeudàssem infeudàsseu infeudàssim infeudàssiu infeudàvem infeudàveu infeudés infeudéssem infeudésseu infeudéssim infeudéssiu infeudí occ sept val v
infeudare

infibular /iɱ.fi.buˈɫaɾ/ /iɱ.fi.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infibul infibula infibulada infibulades infibulam infibulant infibular infibulara infibularan infibularem infibularen infibulares infibulareu infibularia infibularien infibularies infibularà infibularàs infibularé infibularíem infibularíeu infibulassen infibulasses infibulassin infibulassis infibulat infibulats infibulau infibulava infibulaven infibulaves infibule infibulem infibulen infibules infibulessen infibulesses infibulessin infibulessis infibuleu infibuli infibulin infibulis infibulo infibulà infibulàrem infibulàreu infibulàs infibulàssem infibulàsseu infibulàssim infibulàssiu infibulàvem infibulàveu infibulés infibuléssem infibulésseu infibuléssim infibuléssiu infibulí occ sept val v
infibulare

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ adj
infedele
No fidel.
Traïdor, que trenca la confiança d'un altre o un pacte.
Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infiltr infiltra infiltrada infiltrades infiltram infiltrant infiltrar infiltrara infiltraran infiltrarem infiltraren infiltrares infiltrareu infiltraria infiltrarien infiltraries infiltrarà infiltraràs infiltraré infiltraríem infiltraríeu infiltrassen infiltrasses infiltrassin infiltrassis infiltrat infiltrats infiltrau infiltrava infiltraven infiltraves infiltre infiltrem infiltren infiltres infiltressen infiltresses infiltressin infiltressis infiltreu infiltri infiltrin infiltris infiltro infiltrà infiltràrem infiltràreu infiltràs infiltràssem infiltràsseu infiltràssim infiltràssiu infiltràvem infiltràveu infiltrés infiltréssem infiltrésseu infiltréssim infiltréssiu infiltrí occ sept val v
infiltrare

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
infinito

infirmar /iɱ.firˈma/ /iɱ.fiɾˈma/ /iɱ.fiɾˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infirm infirma infirmada infirmades infirmam infirmant infirmar infirmara infirmaran infirmarem infirmaren infirmares infirmareu infirmaria infirmarien infirmaries infirmarà infirmaràs infirmaré infirmaríem infirmaríeu infirmassen infirmasses infirmassin infirmassis infirmat infirmats infirmau infirmava infirmaven infirmaves infirme infirmem infirmen infirmes infirmessen infirmesses infirmessin infirmessis infirmeu infirmi infirmin infirmis infirmo infirmà infirmàrem infirmàreu infirmàs infirmàssem infirmàsseu infirmàssim infirmàssiu infirmàvem infirmàveu infirmés infirméssem infirmésseu infirméssim infirméssiu infirmí occ sept val v
infirmare

infix /iɱˈfiks/ n masc
infisso

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflazione

inflamable /iɱ.fɫaˈma.bɫe/ /iɱ.fɫaˈma.βɫe/ /iɱ.fɫaˈmab.bɫe/ /iɱ.fɫəˈma.βɫə/ /iɱ.fɫəˈmab.bɫə/ adj
infiammabile
Que és fàcil d'inflamar o d’inflamar-se.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
infiammazione

inflamar /iɱ.flaˈma/ /iɱ.flaˈmaɾ/ /iɱ.fləˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inflam inflama inflamada inflamades inflamam inflamant inflamar inflamara inflamaran inflamarem inflamaren inflamares inflamareu inflamaria inflamarien inflamaries inflamarà inflamaràs inflamaré inflamaríem inflamaríeu inflamassen inflamasses inflamassin inflamassis inflamat inflamats inflamau inflamava inflamaven inflamaves inflame inflamem inflamen inflames inflamessen inflamesses inflamessin inflamessis inflameu inflami inflamin inflamis inflamo inflamà inflamàrem inflamàreu inflamàs inflamàssem inflamàsseu inflamàssim inflamàssiu inflamàvem inflamàveu inflamés inflaméssem inflamésseu inflaméssim inflaméssiu inflamí occ sept val v
infiammare

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infl infla inflada inflades inflam inflant inflar inflara inflaran inflarem inflaren inflares inflareu inflaria inflarien inflaries inflarà inflaràs inflaré inflaríem inflaríeu inflassen inflasses inflassin inflassis inflat inflats inflau inflava inflaven inflaves infle inflem inflen infles inflessen inflesses inflessin inflessis infleu infli inflin inflis inflo inflà inflàrem inflàreu inflàs inflàssem inflàsseu inflàssim inflàssiu inflàvem inflàveu inflés infléssem inflésseu infléssim infléssiu inflí occ sept val v
gonfiare
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
gonfiare gonfiarsi
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ bal infligeix infligeixen infligeixes infligeixi infligeixin infligeixis infligeixo infligesc infligesqui infligesquin infligesquis infligia infligida infligides infligien infligies infligiguem infligigueu infligim infligint infligir infligira infligiran infligirem infligiren infligires infligireu infligiria infligirien infligiries infligirà infligiràs infligiré infligiríem infligiríeu infligisc infligisca infligisquen infligisques infligissen infligisses infligissin infligissis infligit infligits infligiu infligix infligixen infligixes infligixo infligí infligíem infligíeu infligírem infligíreu infligís infligíssem infligísseu infligíssim infligíssiu n-occ occ sept val v
infliggere

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
influenziabile

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
influenzare

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
influire
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
influenza
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.
(antic) Influença, malaltia produïda pels astres.

infondre /iɱˈfon.dɾe/ /iɱˈfon.dɾə/ bal infon infonc infondran infondre infondrem infondreu infondria infondrien infondries infondrà infondràs infondré infondríem infondríeu infonem infonen infonent infoneu infonga infonguem infonguen infonguera infongueren infongueres infongues infonguessen infonguesses infonguessin infonguessis infongueu infongui infonguin infonguis infongué infonguérem infonguéreu infongués infonguéssem infonguésseu infonguéssim infonguéssiu infonguí infonia infonien infonies infons infoníem infoníeu infosa infoses infosos infós occ val v
infondere

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informazione
Acció i efecte d'informar o informar-se.
(dret) Indagació jurídica i legal d'algun fet o delecte.

informador /iɱ.for.maˈðo/ /iɱ.foɾ.maˈðoɾ/ /iɱ.foɾ.məˈðo/ /iɱ.fur.məˈðo/ n masc
informatore

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
informare
Donar informes o notícies d'alguna cosa.
(filosofia) Donar forma a la matèria.
(dret) Dir un advocat en judici allò que creu més convenient a favor del seu client.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) informatitz informatitza informatitzada informatitzades informatitzam informatitzant informatitzar informatitzara informatitzaran informatitzarem informatitzaren informatitzares informatitzareu informatitzaria informatitzarien informatitzaries informatitzarà informatitzaràs informatitzaré informatitzaríem informatitzaríeu informatitzassen informatitzasses informatitzassin informatitzassis informatitzat informatitzats informatitzau informatitzava informatitzaven informatitzaves informatitze informatitzem informatitzen informatitzes informatitzessen informatitzesses informatitzessin informatitzessis informatitzeu informatitzi informatitzin informatitzis informatitzo informatitzà informatitzàrem informatitzàreu informatitzàs informatitzàssem informatitzàsseu informatitzàssim informatitzàssiu informatitzàvem informatitzàveu informatitzés informatitzéssem informatitzésseu informatitzéssim informatitzéssiu informatitzí occ sept val v
informatizzare

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
informativo
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ adj
informe
Que no té la forma, figura i perfecció que li correspon.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
informazione
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.
piazo
(dret) Acte d'informar l'advocat i el mateix discurs que pronuncia.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatica
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infrautilitzar /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈd͡za/ /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈzaɾ/ /ˌiɱ.fɾə.u.ti.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infrautilitz infrautilitza infrautilitzada infrautilitzades infrautilitzam infrautilitzant infrautilitzar infrautilitzara infrautilitzaran infrautilitzarem infrautilitzaren infrautilitzares infrautilitzareu infrautilitzaria infrautilitzarien infrautilitzaries infrautilitzarà infrautilitzaràs infrautilitzaré infrautilitzaríem infrautilitzaríeu infrautilitzassen infrautilitzasses infrautilitzassin infrautilitzassis infrautilitzat infrautilitzats infrautilitzau infrautilitzava infrautilitzaven infrautilitzaves infrautilitze infrautilitzem infrautilitzen infrautilitzes infrautilitzessen infrautilitzesses infrautilitzessin infrautilitzessis infrautilitzeu infrautilitzi infrautilitzin infrautilitzis infrautilitzo infrautilitzà infrautilitzàrem infrautilitzàreu infrautilitzàs infrautilitzàssem infrautilitzàsseu infrautilitzàssim infrautilitzàssiu infrautilitzàvem infrautilitzàveu infrautilitzés infrautilitzéssem infrautilitzésseu infrautilitzéssim infrautilitzéssiu infrautilitzí occ sept val v
sottoutilizzare

infravalorar /iɱ.fɾa.va.ɫoˈɾaɾ/ /iɱ.fɾa.βa.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫuˈɾa/ /iɱ.fɾə.βə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infravalor infravalora infravalorada infravalorades infravaloram infravalorant infravalorar infravalorara infravaloraran infravalorarem infravaloraren infravalorares infravalorareu infravaloraria infravalorarien infravaloraries infravalorarà infravaloraràs infravaloraré infravaloraríem infravaloraríeu infravalorassen infravalorasses infravalorassin infravalorassis infravalorat infravalorats infravalorau infravalorava infravaloraven infravaloraves infravalore infravalorem infravaloren infravalores infravaloressen infravaloresses infravaloressin infravaloressis infravaloreu infravalori infravalorin infravaloris infravaloro infravalorà infravaloràrem infravaloràreu infravaloràs infravaloràssem infravaloràsseu infravaloràssim infravaloràssiu infravaloràvem infravaloràveu infravalorés infravaloréssem infravalorésseu infravaloréssim infravaloréssiu infravalorí occ sept val v
sottovalutare

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ bal infringeix infringeixen infringeixes infringeixi infringeixin infringeixis infringeixo infringesc infringesqui infringesquin infringesquis infringia infringida infringides infringien infringies infringiguem infringigueu infringim infringint infringir infringira infringiran infringirem infringiren infringires infringireu infringiria infringirien infringiries infringirà infringiràs infringiré infringiríem infringiríeu infringisc infringisca infringisquen infringisques infringissen infringisses infringissin infringissis infringit infringits infringiu infringix infringixen infringixes infringixo infringí infringíem infringíeu infringírem infringíreu infringís infringíssem infringísseu infringíssim infringíssiu n-occ occ sept val v
infrangere

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
infusione

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
infamia testimonianza
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
infanza infanzia

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ ingènua adj masc
ingenuo
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingenuïtat /iɲ.d͡ʒe.nu.iˈtat/ /iɲ.ʒə.nu.iˈtat/ n fem
ingenuità

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ bal ingereix ingereixen ingereixes ingereixi ingereixin ingereixis ingereixo ingeresc ingeresqui ingeresquin ingeresquis ingeria ingerida ingerides ingerien ingeries ingeriguem ingerigueu ingerim ingerint ingerir ingerira ingeriran ingerirem ingeriren ingerires ingerireu ingeriria ingeririen ingeriries ingerirà ingeriràs ingeriré ingeriríem ingeriríeu ingerisc ingerisca ingerisquen ingerisques ingerissen ingerisses ingerissin ingerissis ingerit ingerits ingeriu ingerix ingerixen ingerixes ingerixo ingerí ingeríem ingeríeu ingerírem ingeríreu ingerís ingeríssem ingerísseu ingeríssim ingeríssiu n-occ occ sept val v
ingerire
Introduir per la boca a l'estómac.
ingerirsi
(pronominal) Ficar-se en negocis d'altre.

ingerència /iɲ.d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /iɲ.ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
ingerenza

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
ingrediente

ingressar /iŋ.ɡɾeˈsa/ /iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /iŋ.ɡɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ingressa ingressada ingressades ingressam ingressant ingressar ingressara ingressaran ingressarem ingressaren ingressares ingressareu ingressaria ingressarien ingressaries ingressarà ingressaràs ingressaré ingressaríem ingressaríeu ingressassen ingressasses ingressassin ingressassis ingressat ingressats ingressau ingressava ingressaven ingressaves ingresse ingressem ingressen ingresses ingressessen ingressesses ingressessin ingressessis ingresseu ingressi ingressin ingressis ingresso ingressà ingressàrem ingressàreu ingressàs ingressàssem ingressàsseu ingressàssim ingressàssiu ingressàvem ingressàveu ingressés ingresséssem ingressésseu ingresséssim ingresséssiu ingressí ingrés occ sept val v
accedere
Ser admès en una associació, institució, corporació, centre.
ricoverare
Fer entrar en un centre sanitari.
versare
Dipositar en caixa un capital.

ingrià /iŋ.ɡɾiˈa/ n masc
ingrico

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
ingresso introiti
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ingurgit ingurgita ingurgitada ingurgitades ingurgitam ingurgitant ingurgitar ingurgitara ingurgitaran ingurgitarem ingurgitaren ingurgitares ingurgitareu ingurgitaria ingurgitarien ingurgitaries ingurgitarà ingurgitaràs ingurgitaré ingurgitaríem ingurgitaríeu ingurgitassen ingurgitasses ingurgitassin ingurgitassis ingurgitat ingurgitats ingurgitau ingurgitava ingurgitaven ingurgitaves ingurgite ingurgitem ingurgiten ingurgites ingurgitessen ingurgitesses ingurgitessin ingurgitessis ingurgiteu ingurgiti ingurgitin ingurgitis ingurgito ingurgità ingurgitàrem ingurgitàreu ingurgitàs ingurgitàssem ingurgitàsseu ingurgitàssim ingurgitàssiu ingurgitàvem ingurgitàveu ingurgités ingurgitéssem ingurgitésseu ingurgitéssim ingurgitéssiu ingurgití occ sept val v
ingurgitare

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
inguscio

inhabilitar /in.a.βi.liˈta/ /in.a.βi.liˈtaɾ/ /in.ə.βi.liˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inhabilit inhabilita inhabilitada inhabilitades inhabilitam inhabilitant inhabilitar inhabilitara inhabilitaran inhabilitarem inhabilitaren inhabilitares inhabilitareu inhabilitaria inhabilitarien inhabilitaries inhabilitarà inhabilitaràs inhabilitaré inhabilitaríem inhabilitaríeu inhabilitassen inhabilitasses inhabilitassin inhabilitassis inhabilitat inhabilitats inhabilitau inhabilitava inhabilitaven inhabilitaves inhabilite inhabilitem inhabiliten inhabilites inhabilitessen inhabilitesses inhabilitessin inhabilitessis inhabiliteu inhabiliti inhabilitin inhabilitis inhabilito inhabilità inhabilitàrem inhabilitàreu inhabilitàs inhabilitàssem inhabilitàsseu inhabilitàssim inhabilitàssiu inhabilitàvem inhabilitàveu inhabilités inhabilitéssem inhabilitésseu inhabilitéssim inhabilitéssiu inhabilití occ sept val v
inabilitare
Impossibilitar a un per alguna cosa.
(dret) Declarar a un inhàbil o incapaç d'exercir o obtenir algun càrrec.

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhal inhala inhalada inhalades inhalam inhalant inhalar inhalara inhalaran inhalarem inhalaren inhalares inhalareu inhalaria inhalarien inhalaries inhalarà inhalaràs inhalaré inhalaríem inhalaríeu inhalassen inhalasses inhalassin inhalassis inhalat inhalats inhalau inhalava inhalaven inhalaves inhale inhalem inhalen inhales inhalessen inhalesses inhalessin inhalessis inhaleu inhali inhalin inhalis inhalo inhalà inhalàrem inhalàreu inhalàs inhalàssem inhalàsseu inhalàssim inhalàssiu inhalàvem inhalàveu inhalés inhaléssem inhalésseu inhaléssim inhaléssiu inhalí occ sept val v
inalare

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inerente

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ bal inhibeix inhibeixen inhibeixes inhibeixi inhibeixin inhibeixis inhibeixo inhibesc inhibesqui inhibesquin inhibesquis inhibia inhibida inhibides inhibien inhibies inhibiguem inhibigueu inhibim inhibint inhibir inhibira inhibiran inhibirem inhibiren inhibires inhibireu inhibiria inhibirien inhibiries inhibirà inhibiràs inhibiré inhibiríem inhibiríeu inhibisc inhibisca inhibisquen inhibisques inhibissen inhibisses inhibissin inhibissis inhibit inhibits inhibiu inhibix inhibixen inhibixes inhibixo inhibí inhibíem inhibíeu inhibírem inhibíreu inhibís inhibíssem inhibísseu inhibíssim inhibíssiu n-occ occ sept val v
inibire

inhumar /i.nuˈma/ /i.nuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhum inhuma inhumada inhumades inhumam inhumant inhumar inhumara inhumaran inhumarem inhumaren inhumares inhumareu inhumaria inhumarien inhumaries inhumarà inhumaràs inhumaré inhumaríem inhumaríeu inhumassen inhumasses inhumassin inhumassis inhumat inhumats inhumau inhumava inhumaven inhumaves inhume inhumem inhumen inhumes inhumessen inhumesses inhumessin inhumessis inhumeu inhumi inhumin inhumis inhumo inhumà inhumàrem inhumàreu inhumàs inhumàssem inhumàsseu inhumàssim inhumàssiu inhumàvem inhumàveu inhumés inhuméssem inhumésseu inhuméssim inhuméssiu inhumí occ sept val v
inumare

inhumà /in.uˈma/ adj
inumano

inhòspit /inˈɔs.pit/ inhòspita adj masc
inospitale

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
iniziale

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inicialitz inicialitza inicialitzada inicialitzades inicialitzam inicialitzant inicialitzar inicialitzara inicialitzaran inicialitzarem inicialitzaren inicialitzares inicialitzareu inicialitzaria inicialitzarien inicialitzaries inicialitzarà inicialitzaràs inicialitzaré inicialitzaríem inicialitzaríeu inicialitzassen inicialitzasses inicialitzassin inicialitzassis inicialitzat inicialitzats inicialitzau inicialitzava inicialitzaven inicialitzaves inicialitze inicialitzem inicialitzen inicialitzes inicialitzessen inicialitzesses inicialitzessin inicialitzessis inicialitzeu inicialitzi inicialitzin inicialitzis inicialitzo inicialitzà inicialitzàrem inicialitzàreu inicialitzàs inicialitzàssem inicialitzàsseu inicialitzàssim inicialitzàssiu inicialitzàvem inicialitzàveu inicialitzés inicialitzéssem inicialitzésseu inicialitzéssim inicialitzéssiu inicialitzí occ sept val v
inizializzare

inicialment /i.ni.siˌaɫˈmen/ /i.ni.siˌaɫˈment/ adv
inizialmente

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inicia iniciada iniciades iniciam iniciant iniciar iniciara iniciaran iniciarem iniciaren iniciares iniciareu iniciaria iniciarien iniciaries iniciarà iniciaràs iniciaré iniciaríem iniciaríeu iniciassen iniciasses iniciassin iniciassis iniciat iniciats iniciau iniciava iniciaven iniciaves inicie iniciem inicien inicies iniciessen iniciesses iniciessin iniciessis inicieu inicii inicio inicià iniciàrem iniciàreu iniciàs iniciàssem iniciàsseu iniciàssim iniciàssiu iniciàvem iniciàveu iniciés iniciéssem iniciésseu iniciéssim iniciéssiu inicií iniciï iniciïn iniciïs occ sept val v
iniziare
Donar inici o principi a alguna cosa.
Introduir una persona en una associació o ideologia.

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
iniezione

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inject injecta injectada injectades injectam injectant injectar injectara injectaran injectarem injectaren injectares injectareu injectaria injectarien injectaries injectarà injectaràs injectaré injectaríem injectaríeu injectassen injectasses injectassin injectassis injectat injectats injectau injectava injectaven injectaves injecte injectem injecten injectes injectessen injectesses injectessin injectessis injecteu injecti injectin injectis injecto injectà injectàrem injectàreu injectàs injectàssem injectàsseu injectàssim injectàssiu injectàvem injectàveu injectés injectéssem injectésseu injectéssim injectéssiu injectí occ sept val v
iniettare

injuriar /in.d͡ʒu.ɾiˈa/ /in.d͡ʒu.ɾiˈaɾ/ /in.ʒu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) injuria injuriada injuriades injuriam injuriant injuriar injuriara injuriaran injuriarem injuriaren injuriares injuriareu injuriaria injuriarien injuriaries injuriarà injuriaràs injuriaré injuriaríem injuriaríeu injuriassen injuriasses injuriassin injuriassis injuriat injuriats injuriau injuriava injuriaven injuriaves injurie injuriem injurien injuries injuriessen injuriesses injuriessin injuriessis injurieu injurii injurio injurià injuriàrem injuriàreu injuriàs injuriàssem injuriàsseu injuriàssim injuriàssiu injuriàvem injuriàveu injuriés injuriéssem injuriésseu injuriéssim injuriéssiu injurií injuriï injuriïn injuriïs occ sept val v
ingiurare

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ n fem
ingiuria
Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innat /inˈnat/ innata adj masc
innato

innervar /in.nerˈβa/ /in.neɾˈvaɾ/ /in.neɾˈβa/ /in.nərˈba/ /in.nəɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innerv innerva innervada innervades innervam innervant innervar innervara innervaran innervarem innervaren innervares innervareu innervaria innervarien innervaries innervarà innervaràs innervaré innervaríem innervaríeu innervassen innervasses innervassin innervassis innervat innervats innervau innervava innervaven innervaves innerve innervem innerven innerves innervessen innervesses innervessin innervessis innerveu innervi innervin innervis innervo innervà innervàrem innervàreu innervàs innervàssem innervàsseu innervàssim innervàssiu innervàvem innervàveu innervés innervéssem innervésseu innervéssim innervéssiu innerví occ sept val v
innervare

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
innocente
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
innocenza

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innou innov innova innovada innovades innovam innovant innovar innovara innovaran innovarem innovaren innovares innovareu innovaria innovarien innovaries innovarà innovaràs innovaré innovaríem innovaríeu innovassen innovasses innovassin innovassis innovat innovats innovau innovava innovaven innovaves innove innovem innoven innoves innovessen innovesses innovessin innovessis innoveu innovi innovin innovis innovo innovà innovàrem innovàreu innovàs innovàssem innovàsseu innovàssim innovàssiu innovàvem innovàveu innovés innovéssem innovésseu innovéssim innovéssiu innoví occ sept val v
innovare

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inocul inocula inoculada inoculades inoculam inoculant inocular inoculara inocularan inocularem inocularen inoculares inoculareu inocularia inocularien inocularies inocularà inocularàs inocularé inocularíem inocularíeu inoculassen inoculasses inoculassin inoculassis inoculat inoculats inoculau inoculava inoculaven inoculaves inocule inoculem inoculen inocules inoculessen inoculesses inoculessin inoculessis inoculeu inoculi inoculin inoculis inoculo inoculà inoculàrem inoculàreu inoculàs inoculàssem inoculàsseu inoculàssim inoculàssiu inoculàvem inoculàveu inoculés inoculéssem inoculésseu inoculéssim inoculéssiu inoculí occ sept val v
inoculare
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
inquieto
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inquietar /iŋ.ki.eˈta/ /iŋ.ki.eˈtaɾ/ /iŋ.ki.əˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inquiet inquieta inquietada inquietades inquietam inquietant inquietar inquietara inquietaran inquietarem inquietaren inquietares inquietareu inquietaria inquietarien inquietaries inquietarà inquietaràs inquietaré inquietaríem inquietaríeu inquietassen inquietasses inquietassin inquietassis inquietat inquietats inquietau inquietava inquietaven inquietaves inquiete inquietem inquieten inquietes inquietessen inquietesses inquietessin inquietessis inquieteu inquieti inquietin inquietis inquieto inquietà inquietàrem inquietàreu inquietàs inquietàssem inquietàsseu inquietàssim inquietàssiu inquietàvem inquietàveu inquietés inquietéssem inquietésseu inquietéssim inquietéssiu inquietí occ sept val v
inquietare
Pertorbar la quietud.
turbare
Commoure, alterar, no deixar tranquil.

inquietud /iŋ.ki.eˈtut/ /iŋ.ki.əˈtut/ n fem
irrequietezza

inquirir /iŋ.kiˈɾi/ /iŋ.kiˈɾiɾ/ bal inquireix inquireixen inquireixes inquireixi inquireixin inquireixis inquireixo inquiresc inquiresqui inquiresquin inquiresquis inquiria inquirida inquirides inquirien inquiries inquiriguem inquirigueu inquirim inquirint inquirir inquirira inquiriran inquirirem inquiriren inquirires inquirireu inquiriria inquiririen inquiriries inquirirà inquiriràs inquiriré inquiriríem inquiriríeu inquirisc inquirisca inquirisquen inquirisques inquirissen inquirisses inquirissin inquirissis inquirit inquirits inquiriu inquirix inquirixen inquirixes inquirixo inquirí inquiríem inquiríeu inquirírem inquiríreu inquirís inquiríssem inquirísseu inquiríssim inquiríssiu n-occ occ sept val v
inquisire

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
indiscutibile

insalubre /in.saˈɫu.bɾe/ /in.səˈɫu.βɾə/ adj
insalubre

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ bal inscric inscriga inscriguem inscriguen inscriguera inscrigueren inscrigueres inscrigues inscriguessen inscriguesses inscriguessin inscriguessis inscrigueu inscrigui inscriguin inscriguis inscrigué inscriguérem inscriguéreu inscrigués inscriguéssem inscriguésseu inscriguéssim inscriguéssiu inscriguí inscrit inscrita inscrites inscrits inscriu inscriuen inscriuran inscriure inscriurem inscriureu inscriuria inscriurien inscriuries inscriurà inscriuràs inscriuré inscriuríem inscriuríeu inscrius inscrivia inscrivien inscrivies inscrivim inscrivint inscriviren inscrivires inscrivissin inscrivissis inscriviu inscriví inscrivíem inscrivíeu inscrivírem inscrivíreu inscrivís inscrivíssim inscrivíssiu occ val v
iscrivere
Apuntar en una llista.
inscrivere
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
insetto
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseminar /in.se.miˈna/ /in.se.miˈnaɾ/ /in.sə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insemina inseminada inseminades inseminam inseminant inseminar inseminara inseminaran inseminarem inseminaren inseminares inseminareu inseminaria inseminarien inseminaries inseminarà inseminaràs inseminaré inseminaríem inseminaríeu inseminassen inseminasses inseminassin inseminassis inseminat inseminats inseminau inseminava inseminaven inseminaves insemine inseminem inseminen insemines inseminessen inseminesses inseminessin inseminessis insemineu insemini inseminin inseminis insemino inseminà inseminàrem inseminàreu inseminàs inseminàssem inseminàsseu inseminàssim inseminàssiu inseminàvem inseminàveu inseminés inseminéssem inseminésseu inseminéssim inseminéssiu inseminí insemín occ sept val v
inseminare

insensibilitzar /in.sen.si.βi.liˈd͡za/ /in.sen.si.βi.liˈzaɾ/ /in.sən.si.βi.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insensibilitz insensibilitza insensibilitzada insensibilitzades insensibilitzam insensibilitzant insensibilitzar insensibilitzara insensibilitzaran insensibilitzarem insensibilitzaren insensibilitzares insensibilitzareu insensibilitzaria insensibilitzarien insensibilitzaries insensibilitzarà insensibilitzaràs insensibilitzaré insensibilitzaríem insensibilitzaríeu insensibilitzassen insensibilitzasses insensibilitzassin insensibilitzassis insensibilitzat insensibilitzats insensibilitzau insensibilitzava insensibilitzaven insensibilitzaves insensibilitze insensibilitzem insensibilitzen insensibilitzes insensibilitzessen insensibilitzesses insensibilitzessin insensibilitzessis insensibilitzeu insensibilitzi insensibilitzin insensibilitzis insensibilitzo insensibilitzà insensibilitzàrem insensibilitzàreu insensibilitzàs insensibilitzàssem insensibilitzàsseu insensibilitzàssim insensibilitzàssiu insensibilitzàvem insensibilitzàveu insensibilitzés insensibilitzéssem insensibilitzésseu insensibilitzéssim insensibilitzéssiu insensibilitzí occ sept val v
insensibile

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
inseparabile
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
inserzione

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ bal insereix insereixen insereixes insereixi insereixin insereixis insereixo inseresc inseresqui inseresquin inseresquis inseria inserida inserides inserien inseries inseriguem inserigueu inserim inserint inserir inserira inseriran inserirem inseriren inserires inserireu inseriria inseririen inseriries inserirà inseriràs inseriré inseriríem inseriríeu inserisc inserisca inserisquen inserisques inserissen inserisses inserissin inserissis inserit inserits inseriu inserix inserixen inserixes inserixo inserí inseríem inseríeu inserírem inseríreu inserís inseríssem inserísseu inseríssim inseríssiu n-occ occ sept val v
inserire
Incloure, introduir una cosa en altra.

insidiar /in.si.ðiˈa/ /in.si.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insidia insidiada insidiades insidiam insidiant insidiar insidiara insidiaran insidiarem insidiaren insidiares insidiareu insidiaria insidiarien insidiaries insidiarà insidiaràs insidiaré insidiaríem insidiaríeu insidiassen insidiasses insidiassin insidiassis insidiat insidiats insidiau insidiava insidiaven insidiaves insidie insidiem insidien insidies insidiessen insidiesses insidiessin insidiessis insidieu insidii insidio insidià insidiàrem insidiàreu insidiàs insidiàssem insidiàsseu insidiàssim insidiàssiu insidiàvem insidiàveu insidiés insidiéssem insidiésseu insidiéssim insidiéssiu insidií insidiï insidiïn insidiïs occ sept val v
insidiare

insigne /inˈsiŋ.ne/ /inˈsiŋ.nə/ /inˈsiɡ.ne/ adj
insigne

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insinua insinuada insinuades insinuam insinuant insinuar insinuara insinuaran insinuarem insinuaren insinuares insinuareu insinuaria insinuarien insinuaries insinuarà insinuaràs insinuaré insinuaríem insinuaríeu insinuassen insinuasses insinuassin insinuassis insinuat insinuats insinuau insinuava insinuaven insinuaves insinue insinuem insinuen insinues insinuessen insinuesses insinuessin insinuessis insinueu insinuo insinuu insinuà insinuàrem insinuàreu insinuàs insinuàssem insinuàsseu insinuàssim insinuàssiu insinuàvem insinuàveu insinués insinuéssem insinuésseu insinuéssim insinuéssiu insinuí insinuï insinuïn insinuïs occ sept val v
insinuare
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ bal insisteix insisteixen insisteixes insisteixi insisteixin insisteixis insisteixo insistesc insistesqui insistesquin insistesquis insistia insistida insistides insistien insisties insistiguem insistigueu insistim insistint insistir insistira insistiran insistirem insistiren insistires insistireu insistiria insistirien insistiries insistirà insistiràs insistiré insistiríem insistiríeu insistisc insistisca insistisquen insistisques insistissen insistisses insistissin insistissis insistit insistits insistiu insistix insistixen insistixes insistixo insistí insistíem insistíeu insistírem insistíreu insistís insistíssem insistísseu insistíssim insistíssiu n-occ occ sept val v
insistere

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
insolente
atrevit, desvergonyit, descarat.

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insonoritz insonoritza insonoritzada insonoritzades insonoritzam insonoritzant insonoritzar insonoritzara insonoritzaran insonoritzarem insonoritzaren insonoritzares insonoritzareu insonoritzaria insonoritzarien insonoritzaries insonoritzarà insonoritzaràs insonoritzaré insonoritzaríem insonoritzaríeu insonoritzassen insonoritzasses insonoritzassin insonoritzassis insonoritzat insonoritzats insonoritzau insonoritzava insonoritzaven insonoritzaves insonoritze insonoritzem insonoritzen insonoritzes insonoritzessen insonoritzesses insonoritzessin insonoritzessis insonoritzeu insonoritzi insonoritzin insonoritzis insonoritzo insonoritzà insonoritzàrem insonoritzàreu insonoritzàs insonoritzàssem insonoritzàsseu insonoritzàssim insonoritzàssiu insonoritzàvem insonoritzàveu insonoritzés insonoritzéssem insonoritzésseu insonoritzéssim insonoritzéssiu insonoritzí occ sept val v
insonorizzare

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspeccion inspecciona inspeccionada inspeccionades inspeccionam inspeccionant inspeccionar inspeccionara inspeccionaran inspeccionarem inspeccionaren inspeccionares inspeccionareu inspeccionaria inspeccionarien inspeccionaries inspeccionarà inspeccionaràs inspeccionaré inspeccionaríem inspeccionaríeu inspeccionassen inspeccionasses inspeccionassin inspeccionassis inspeccionat inspeccionats inspeccionau inspeccionava inspeccionaven inspeccionaves inspeccione inspeccionem inspeccionen inspecciones inspeccionessen inspeccionesses inspeccionessin inspeccionessis inspeccioneu inspeccioni inspeccionin inspeccionis inspecciono inspeccionà inspeccionàrem inspeccionàreu inspeccionàs inspeccionàssem inspeccionàsseu inspeccionàssim inspeccionàssiu inspeccionàvem inspeccionàveu inspeccionés inspeccionéssem inspeccionésseu inspeccionéssim inspeccionéssiu inspeccioní occ sept val v
ispezionare

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
ispirazione
Acció i efecte d'inspirar.
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspir inspira inspirada inspirades inspiram inspirant inspirar inspirara inspiraran inspirarem inspiraren inspirares inspirareu inspiraria inspirarien inspiraries inspirarà inspiraràs inspiraré inspiraríem inspiraríeu inspirassen inspirasses inspirassin inspirassis inspirat inspirats inspirau inspirava inspiraven inspiraves inspire inspirem inspiren inspires inspiressen inspiresses inspiressin inspiressis inspireu inspiri inspirin inspiris inspiro inspirà inspiràrem inspiràreu inspiràs inspiràssem inspiràsseu inspiràssim inspiràssiu inspiràvem inspiràveu inspirés inspiréssem inspirésseu inspiréssim inspiréssiu inspirí occ sept val v
inspirare ispirare
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instal instal·la instal·lada instal·lades instal·lam instal·lant instal·lar instal·lara instal·laran instal·larem instal·laren instal·lares instal·lareu instal·laria instal·larien instal·laries instal·larà instal·laràs instal·laré instal·laríem instal·laríeu instal·lassen instal·lasses instal·lassin instal·lassis instal·lat instal·lats instal·lau instal·lava instal·laven instal·laves instal·le instal·lem instal·len instal·les instal·lessen instal·lesses instal·lessin instal·lessis instal·leu instal·li instal·lin instal·lis instal·lo instal·là instal·làrem instal·làreu instal·làs instal·làssem instal·làsseu instal·làssim instal·làssiu instal·làvem instal·làveu instal·lés instal·léssem instal·lésseu instal·léssim instal·léssiu instal·lí occ sept val v
installare
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
istante

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
instantaneo istantaneo

instar /insˈta/ /insˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inst insta instada instades instam instant instar instara instaran instarem instaren instares instareu instaria instarien instaries instarà instaràs instaré instaríem instaríeu instassen instasses instassin instassis instat instats instau instava instaven instaves inste instem insten instes instessen instesses instessin instessis insteu insti instin instis insto instà instàrem instàreu instàs instàssem instàsseu instàssim instàssiu instàvem instàveu instés instéssem instésseu instéssim instéssiu instí occ sept val v
instare
Repetir la súplica o petició, insistir en ella.
En una discussió acadèmica, impugnar la solució donada a l'argument.

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instaur instaura instaurada instaurades instauram instaurant instaurar instaurara instauraran instaurarem instauraren instaurares instaurareu instauraria instaurarien instauraries instaurarà instauraràs instauraré instauraríem instauraríeu instaurassen instaurasses instaurassin instaurassis instaurat instaurats instaurau instaurava instauraven instauraves instaure instaurem instauren instaures instauressen instauresses instauressin instauressis instaureu instauri instaurin instauris instauro instaurà instauràrem instauràreu instauràs instauràssem instauràsseu instauràssim instauràssiu instauràvem instauràveu instaurés instauréssem instaurésseu instauréssim instauréssiu instaurí occ sept val v
stabilire

instigar /ins.tiˈɣa/ /ins.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instig instiga instigada instigades instigam instigant instigar instigara instigaran instigarem instigaren instigares instigareu instigaria instigarien instigaries instigarà instigaràs instigaré instigaríem instigaríeu instigassen instigasses instigassin instigassis instigat instigats instigau instigava instigaven instigaves instigo instigue instiguem instiguen instigues instiguessen instiguesses instiguessin instiguessis instigueu instigui instiguin instiguis instigués instiguéssem instiguésseu instiguéssim instiguéssiu instiguí instigà instigàrem instigàreu instigàs instigàssem instigàsseu instigàssim instigàssiu instigàvem instigàveu occ sept val v
istigare

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
istinto

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
istituzione

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ bal institueix institueixen institueixes institueixi institueixin institueixis institueixo instituesc instituesqui instituesquin instituesquis instituint instituir instituiran instituirem instituireu instituiria instituirien instituiries instituirà instituiràs instituiré instituiríem instituiríeu instituí instituíem instituíeu instituírem instituíreu instituís instituíssem instituísseu instituíssim instituíssiu instituïa instituïda instituïdes instituïen instituïes instituïguem instituïgueu instituïm instituïra instituïren instituïres instituïsc instituïsca instituïsquen instituïsques instituïssen instituïsses instituïssin instituïssis instituït instituïts instituïu instituïx instituïxen instituïxes instituïxo n-occ occ sept val v
instituire

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
istruzione

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ bal instrueix instrueixen instrueixes instrueixi instrueixin instrueixis instrueixo instruesc instruesqui instruesquin instruesquis instruint instruir instruiran instruirem instruireu instruiria instruirien instruiries instruirà instruiràs instruiré instruiríem instruiríeu instruí instruíem instruíeu instruírem instruíreu instruís instruíssem instruísseu instruíssim instruíssiu instruïa instruïda instruïdes instruïen instruïes instruïguem instruïgueu instruïm instruïra instruïren instruïres instruïsc instruïsca instruïsquen instruïsques instruïssen instruïsses instruïssin instruïssis instruït instruïts instruïu instruïx instruïxen instruïxes instruïxo n-occ occ sept val v
instruire
Ensenyar, adoctrinar.
formare
(dret) Formalitzar un procés o expedient conforme a les regles de dret i pràctiques establertes.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
strumento
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
strumento arnese
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument aeròfon n masc
aerofono

instrument cordòfon n masc
cordofono

instrument de música n masc
strumento musicale

instrument de percussió n masc
strumento a percussione

instrument idiòfon n masc
idiofono

instrument membranòfon n masc
membranofono

instrumentació /ins.tɾu.men.ta.siˈo/ /ins.tɾu.mən.tə.siˈo/ n fem
strumentazione

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
strumentale
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ n masc
strumentario
Conjunt d'instruments que fa servir un professional per exercir el seu ofici.

instrumentar /ins.tɾu.menˈta/ /ins.tɾu.menˈtaɾ/ /ins.tɾu.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instrument instrumenta instrumentada instrumentades instrumentam instrumentant instrumentar instrumentara instrumentaran instrumentarem instrumentaren instrumentares instrumentareu instrumentaria instrumentarien instrumentaries instrumentarà instrumentaràs instrumentaré instrumentaríem instrumentaríeu instrumentassen instrumentasses instrumentassin instrumentassis instrumentat instrumentats instrumentau instrumentava instrumentaven instrumentaves instrumente instrumentem instrumenten instrumentes instrumentessen instrumentesses instrumentessin instrumentessis instrumenteu instrumenti instrumentin instrumentis instrumento instrumentà instrumentàrem instrumentàreu instrumentàs instrumentàssem instrumentàsseu instrumentàssim instrumentàssiu instrumentàvem instrumentàveu instrumentés instrumentéssem instrumentésseu instrumentéssim instrumentéssiu instrumentí occ sept val v
strumentare

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insubordina insubordinada insubordinades insubordinam insubordinant insubordinar insubordinara insubordinaran insubordinarem insubordinaren insubordinares insubordinareu insubordinaria insubordinarien insubordinaries insubordinarà insubordinaràs insubordinaré insubordinaríem insubordinaríeu insubordinassen insubordinasses insubordinassin insubordinassis insubordinat insubordinats insubordinau insubordinava insubordinaven insubordinaves insubordine insubordinem insubordinen insubordines insubordinessen insubordinesses insubordinessin insubordinessis insubordineu insubordini insubordinin insubordinis insubordino insubordinà insubordinàrem insubordinàreu insubordinàs insubordinàssem insubordinàsseu insubordinàssim insubordinàssiu insubordinàvem insubordinàveu insubordinés insubordinéssem insubordinésseu insubordinéssim insubordinéssiu insubordiní insubordín occ sept val v
insorgere

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
insufficiente

insuflar /in.suˈfɫa/ /in.suˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insufl insufla insuflada insuflades insuflam insuflant insuflar insuflara insuflaran insuflarem insuflaren insuflares insuflareu insuflaria insuflarien insuflaries insuflarà insuflaràs insuflaré insuflaríem insuflaríeu insuflassen insuflasses insuflassin insuflassis insuflat insuflats insuflau insuflava insuflaven insuflaves insufle insuflem insuflen insufles insuflessen insuflesses insuflessin insuflessis insufleu insufli insuflin insuflis insuflo insuflà insuflàrem insuflàreu insuflàs insuflàssem insuflàsseu insuflàssim insuflàssiu insuflàvem insuflàveu insuflés insufléssem insuflésseu insufléssim insufléssiu insuflí occ sept val v
insufflare

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulina

insulinoma /in.su.ɫiˈno.ma/ /in.su.ɫiˈno.mə/ n masc
insulinoma

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
insulto ingiuria

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
ingiurioso
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
insultare offendere

insulínic /in.suˈɫi.nik/ adj masc
insulinico

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
ribelle
Que s'insurgeix, es revolta.

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ bal insurgeix insurgeixen insurgeixes insurgeixi insurgeixin insurgeixis insurgeixo insurgesc insurgesqui insurgesquin insurgesquis insurgia insurgida insurgides insurgien insurgies insurgiguem insurgigueu insurgim insurgint insurgir insurgira insurgiran insurgirem insurgiren insurgires insurgireu insurgiria insurgirien insurgiries insurgirà insurgiràs insurgiré insurgiríem insurgiríeu insurgisc insurgisca insurgisquen insurgisques insurgissen insurgisses insurgissin insurgissis insurgit insurgits insurgiu insurgix insurgixen insurgixes insurgixo insurgí insurgíem insurgíeu insurgírem insurgíreu insurgís insurgíssem insurgísseu insurgíssim insurgíssiu n-occ occ sept val v
insurgere

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
insegna

insòlit /inˈsɔ.lit/ insòlita adj masc
insolito

integració /in.te.ɣɾa.siˈo/ /in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
integrazione

integrador /in.te.ɣɾaˈðo/ /in.te.ɣɾaˈðoɾ/ /in.tə.ɣɾəˈðo/ adj masc
integratore

integrant /in.teˈɣɾan/ /in.teˈɣɾant/ /in.təˈɣɾan/ /in.təˈɣɾant/ adj
integrante
Que integra.

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) integr integra integrada integrades integram integrant integrar integrara integraran integrarem integraren integrares integrareu integraria integrarien integraries integrarà integraràs integraré integraríem integraríeu integrassen integrasses integrassin integrassis integrat integrats integrau integrava integraven integraves integre integrem integren integres integressen integresses integressin integressis integreu integri integrin integris integro integrà integràrem integràreu integràs integràssem integràsseu integràssim integràssiu integràvem integràveu integrés integréssem integrésseu integréssim integréssiu integrí occ sept val v
integrare
Donar integritat a una cosa, compondre un tot de les seves parts integrants.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
integrità

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intelletto

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
intelligente

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
intelligibile

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
intelligenza
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.
(no comptable) Comprensió, capacitat de ser entès.

intel·ligència artificial n fem
intelligenza artificiale

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
intenzione

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intenso

intensificador /in.ten.si.fi.kaˈðo/ /in.ten.si.fi.kaˈðoɾ/ /in.tən.si.fi.kəˈðo/ adj masc
intensificatore

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intensific intensifica intensificada intensificades intensificam intensificant intensificar intensificara intensificaran intensificarem intensificaren intensificares intensificareu intensificaria intensificarien intensificaries intensificarà intensificaràs intensificaré intensificaríem intensificaríeu intensificassen intensificasses intensificassin intensificassis intensificat intensificats intensificau intensificava intensificaven intensificaves intensifico intensificà intensificàrem intensificàreu intensificàs intensificàssem intensificàsseu intensificàssim intensificàssiu intensificàvem intensificàveu intensifique intensifiquem intensifiquen intensifiques intensifiquessen intensifiquesses intensifiquessin intensifiquessis intensifiqueu intensifiqui intensifiquin intensifiquis intensifiqués intensifiquéssem intensifiquésseu intensifiquéssim intensifiquéssiu intensifiquí occ sept val v
intensificare

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intensità

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
sforzo
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
intentare
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.
procurare
Procurar, pretendre.

interaccionar /in.te.ɾak.si.oˈna/ /in.te.ɾak.si.oˈnaɾ/ /in.tə.ɾək.si.oˈna/ /in.tə.ɾək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interaccion interacciona interaccionada interaccionades interaccionam interaccionant interaccionar interaccionara interaccionaran interaccionarem interaccionaren interaccionares interaccionareu interaccionaria interaccionarien interaccionaries interaccionarà interaccionaràs interaccionaré interaccionaríem interaccionaríeu interaccionassen interaccionasses interaccionassin interaccionassis interaccionat interaccionats interaccionau interaccionava interaccionaven interaccionaves interaccione interaccionem interaccionen interacciones interaccionessen interaccionesses interaccionessin interaccionessis interaccioneu interaccioni interaccionin interaccionis interacciono interaccionà interaccionàrem interaccionàreu interaccionàs interaccionàssem interaccionàsseu interaccionàssim interaccionàssiu interaccionàvem interaccionàveu interaccionés interaccionéssem interaccionésseu interaccionéssim interaccionéssiu interaccioní occ sept val v
interagire

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interazione

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
intercalare
Allò que s'intercala.

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercal intercala intercalada intercalades intercalam intercalant intercalar intercalara intercalaran intercalarem intercalaren intercalares intercalareu intercalaria intercalarien intercalaries intercalarà intercalaràs intercalaré intercalaríem intercalaríeu intercalassen intercalasses intercalassin intercalassis intercalat intercalats intercalau intercalava intercalaven intercalaves intercale intercalem intercalen intercales intercalessen intercalesses intercalessin intercalessis intercaleu intercali intercalin intercalis intercalo intercalà intercalàrem intercalàreu intercalàs intercalàssem intercalàsseu intercalàssim intercalàssiu intercalàvem intercalàveu intercalés intercaléssem intercalésseu intercaléssim intercaléssiu intercalí occ sept val v
intercalare
Interposar o col·locar un element entre altres d'una sèrie.

intercanviar /in.ter.kam.biˈa/ /in.teɾ.kam.biˈa/ /in.teɾ.kaɱ.viˈaɾ/ /in.tər.kəm.biˈa/ /in.təɾ.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intercanvia intercanviada intercanviades intercanviam intercanviant intercanviar intercanviara intercanviaran intercanviarem intercanviaren intercanviares intercanviareu intercanviaria intercanviarien intercanviaries intercanviarà intercanviaràs intercanviaré intercanviaríem intercanviaríeu intercanviassen intercanviasses intercanviassin intercanviassis intercanviat intercanviats intercanviau intercanviava intercanviaven intercanviaves intercanvie intercanviem intercanvien intercanvies intercanviessen intercanviesses intercanviessin intercanviessis intercanvieu intercanvii intercanvio intercanvià intercanviàrem intercanviàreu intercanviàs intercanviàssem intercanviàsseu intercanviàssim intercanviàssiu intercanviàvem intercanviàveu intercanviés intercanviéssem intercanviésseu intercanviéssim intercanviéssiu intercanvií intercanviï intercanviïn intercanviïs occ sept val v
scambiare

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ bal intercedeix intercedeixen intercedeixes intercedeixi intercedeixin intercedeixis intercedeixo intercedesc intercedesqui intercedesquin intercedesquis intercedia intercedida intercedides intercedien intercedies intercediguem intercedigueu intercedim intercedint intercedir intercedira intercediran intercedirem intercediren intercedires intercedireu intercediria intercedirien intercediries intercedirà intercediràs intercediré intercediríem intercediríeu intercedisc intercedisca intercedisquen intercedisques intercedissen intercedisses intercedissin intercedissis intercedit intercedits intercediu intercedix intercedixen intercedixes intercedixo intercedí intercedíem intercedíeu intercedírem intercedíreu intercedís intercedíssem intercedísseu intercedíssim intercedíssiu n-occ occ sept val v
intercedere

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercept intercepta interceptada interceptades interceptam interceptant interceptar interceptara interceptaran interceptarem interceptaren interceptares interceptareu interceptaria interceptarien interceptaries interceptarà interceptaràs interceptaré interceptaríem interceptaríeu interceptassen interceptasses interceptassin interceptassis interceptat interceptats interceptau interceptava interceptaven interceptaves intercepte interceptem intercepten interceptes interceptessen interceptesses interceptessin interceptessis intercepteu intercepti interceptin interceptis intercepto interceptà interceptàrem interceptàreu interceptàs interceptàssem interceptàsseu interceptàssim interceptàssiu interceptàvem interceptàveu interceptés interceptéssem interceptésseu interceptéssim interceptéssiu interceptí occ sept val v
intercettare
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.
Impedir, destorbar el curs d'alguna cosa.

interdicció /in.teɾ.ðik.siˈo/ /in.tər.dik.siˈo/ n masc
interdizione

interdir /in.terˈði/ /in.teɾˈði/ /in.teɾˈðiɾ/ /in.tərˈdi/ L'imperatiu «interdis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal interdeia interdeien interdeies interdeim interdeis interdic interdiem interdient interdieu interdiga interdigau interdiguem interdiguen interdiguera interdigueren interdigueres interdigues interdiguessen interdiguesses interdiguessin interdiguessis interdigueu interdigui interdiguin interdiguis interdigué interdiguérem interdiguéreu interdigués interdiguéssem interdiguésseu interdiguéssim interdiguéssiu interdiguí interdir interdiran interdirem interdireu interdiria interdirien interdiries interdirà interdiràs interdiré interdiríem interdiríeu interdis interdit interdita interdites interdits interdiu interdiuen interdius interdèiem interdèieu interdéiem interdéieu occ val v
interdire

interessadament /in.te.ɾeˌsa.ðaˈmen/ /in.te.ɾeˌsa.ðaˈment/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈment/ adv
interessatamente

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interessante
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
lucrare
Convenir, ser útil, suscitar interès.
interesare
Donar part a un en alguna negociació i comerç de profit i interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ bal interfereix interfereixen interfereixes interfereixi interfereixin interfereixis interfereixo interferesc interferesqui interferesquin interferesquis interferia interferida interferides interferien interferies interferiguem interferigueu interferim interferint interferir interferira interferiran interferirem interferiren interferires interferireu interferiria interferirien interferiries interferirà interferiràs interferiré interferiríem interferiríeu interferisc interferisca interferisquen interferisques interferissen interferisses interferissin interferissis interferit interferits interferiu interferix interferixen interferixes interferixo interferí interferíem interferíeu interferírem interferíreu interferís interferíssem interferísseu interferíssim interferíssiu n-occ occ sept val v
interferire

interfoliar /in.ter.fo.ɫiˈa/ /in.teɾ.fo.ɫiˈa/ /in.teɾ.fo.ɫiˈaɾ/ /in.tər.fu.ɫiˈa/ /in.təɾ.fo.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interfolia interfoliada interfoliades interfoliam interfoliant interfoliar interfoliara interfoliaran interfoliarem interfoliaren interfoliares interfoliareu interfoliaria interfoliarien interfoliaries interfoliarà interfoliaràs interfoliaré interfoliaríem interfoliaríeu interfoliassen interfoliasses interfoliassin interfoliassis interfoliat interfoliats interfoliau interfoliava interfoliaven interfoliaves interfolie interfoliem interfolien interfolies interfoliessen interfoliesses interfoliessin interfoliessis interfolieu interfolii interfolio interfolià interfoliàrem interfoliàreu interfoliàs interfoliàssem interfoliàsseu interfoliàssim interfoliàssiu interfoliàvem interfoliàveu interfoliés interfoliéssem interfoliésseu interfoliéssim interfoliéssiu interfolií interfoliï interfoliïn interfoliïs occ sept val v
interfogliare

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interiezione

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interlinea interlineada interlineades interlineam interlineant interlinear interlineara interlinearan interlinearem interlinearen interlineares interlineareu interlinearia interlinearien interlinearies interlinearà interlinearàs interlinearé interlinearíem interlinearíeu interlineassen interlineasses interlineassin interlineassis interlineat interlineats interlineau interlineava interlineaven interlineaves interlinee interlineem interlineen interlinees interlineessen interlineesses interlineessin interlineessis interlineeu interlinei interlineo interlineà interlineàrem interlineàreu interlineàs interlineàssem interlineàsseu interlineàssim interlineàssiu interlineàvem interlineàveu interlineés interlineéssem interlineésseu interlineéssim interlineéssiu interlineí interlineï interlineïn interlineïs occ sept val v
interlineare

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
interminabile
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
freccia
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
interno
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
internazionale

internacionalització /in.ter.na.si.o.na.ɫi.d͡za.siˈo/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫi.za.siˈo/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
internazionalizzazione

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) internacionalitz internacionalitza internacionalitzada internacionalitzades internacionalitzam internacionalitzant internacionalitzar internacionalitzara internacionalitzaran internacionalitzarem internacionalitzaren internacionalitzares internacionalitzareu internacionalitzaria internacionalitzarien internacionalitzaries internacionalitzarà internacionalitzaràs internacionalitzaré internacionalitzaríem internacionalitzaríeu internacionalitzassen internacionalitzasses internacionalitzassin internacionalitzassis internacionalitzat internacionalitzats internacionalitzau internacionalitzava internacionalitzaven internacionalitzaves internacionalitze internacionalitzem internacionalitzen internacionalitzes internacionalitzessen internacionalitzesses internacionalitzessin internacionalitzessis internacionalitzeu internacionalitzi internacionalitzin internacionalitzis internacionalitzo internacionalitzà internacionalitzàrem internacionalitzàreu internacionalitzàs internacionalitzàssem internacionalitzàsseu internacionalitzàssim internacionalitzàssiu internacionalitzàvem internacionalitzàveu internacionalitzés internacionalitzéssem internacionalitzésseu internacionalitzéssim internacionalitzéssiu internacionalitzí occ sept val v
internazionalizzare

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intern interna internada internades internam internant internar internara internaran internarem internaren internares internareu internaria internarien internaries internarà internaràs internaré internaríem internaríeu internassen internasses internassin internassis internat internats internau internava internaven internaves interne internem internen internes internessen internesses internessin internessis interneu interni internin internis interno internà internàrem internàreu internàs internàssem internàsseu internàssim internàssiu internàvem internàveu internés internéssem internésseu internéssim internéssiu interní occ sept val v
intrare
Conduir una cosa terra endins.
Fer ingressar en una institució, internat.
internarsi
(pronominal) Introduir-se, endinsar-se.

interpel·lant /in.ter.peɫˈɫan/ /in.teɾ.peɫˈɫant/ /in.tər.pəɫˈɫan/ /in.təɾ.pəɫˈɫant/ adj
interpellante
Que interpel·la.

interpel·lant /in.ter.peɫˈɫan/ /in.teɾ.peɫˈɫant/ /in.tər.pəɫˈɫan/ /in.təɾ.pəɫˈɫant/ n neut
interpellante
Qui interpel·la.

interpel·lar /in.ter.peɫˈɫa/ /in.teɾ.peɫˈɫar/ /in.tər.pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpel interpel·la interpel·lada interpel·lades interpel·lam interpel·lant interpel·lar interpel·lara interpel·laran interpel·larem interpel·laren interpel·lares interpel·lareu interpel·laria interpel·larien interpel·laries interpel·larà interpel·laràs interpel·laré interpel·laríem interpel·laríeu interpel·lassen interpel·lasses interpel·lassin interpel·lassis interpel·lat interpel·lats interpel·lau interpel·lava interpel·laven interpel·laves interpel·le interpel·lem interpel·len interpel·les interpel·lessen interpel·lesses interpel·lessin interpel·lessis interpel·leu interpel·li interpel·lin interpel·lis interpel·lo interpel·là interpel·làrem interpel·làreu interpel·làs interpel·làssem interpel·làsseu interpel·làssim interpel·làssiu interpel·làvem interpel·làveu interpel·lés interpel·léssem interpel·lésseu interpel·léssim interpel·léssiu interpel·lí occ sept val v
interpellare

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interpol interpola interpolada interpolades interpolam interpolant interpolar interpolara interpolaran interpolarem interpolaren interpolares interpolareu interpolaria interpolarien interpolaries interpolarà interpolaràs interpolaré interpolaríem interpolaríeu interpolassen interpolasses interpolassin interpolassis interpolat interpolats interpolau interpolava interpolaven interpolaves interpole interpolem interpolen interpoles interpolessen interpolesses interpolessin interpolessis interpoleu interpoli interpolin interpolis interpolo interpolà interpolàrem interpolàreu interpolàs interpolàssem interpolàsseu interpolàssim interpolàssiu interpolàvem interpolàveu interpolés interpoléssem interpolésseu interpoléssim interpoléssiu interpolí occ sept val v
interporre
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.
interpolare
Afegir, inserir notes, addicions i text nou en escrits d'altres.

interposar /in.ter.poˈza/ /in.teɾ.poˈza/ /in.teɾ.poˈzaɾ/ /in.tər.puˈza/ /in.təɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interposa interposada interposades interposam interposant interposar interposara interposaran interposarem interposaren interposares interposareu interposaria interposarien interposaries interposarà interposaràs interposaré interposaríem interposaríeu interposassen interposasses interposassin interposassis interposat interposats interposau interposava interposaven interposaves interpose interposem interposen interposes interposessen interposesses interposessin interposessis interposeu interposi interposin interposis interposo interposà interposàrem interposàreu interposàs interposàssem interposàsseu interposàssim interposàssiu interposàvem interposàveu interposés interposéssem interposésseu interposéssim interposéssiu interposí interpòs occ sept val v
tramettere
Posar unes coses entre altres.
interporre
Posar a algú com a mitjancer o intermediari.

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpret interpreta interpretada interpretades interpretam interpretant interpretar interpretara interpretaran interpretarem interpretaren interpretares interpretareu interpretaria interpretarien interpretaries interpretarà interpretaràs interpretaré interpretaríem interpretaríeu interpretassen interpretasses interpretassin interpretassis interpretat interpretats interpretau interpretava interpretaven interpretaves interprete interpretem interpreten interpretes interpretessen interpretesses interpretessin interpretessis interpreteu interpreti interpretin interpretis interpreto interpretà interpretàrem interpretàreu interpretàs interpretàssem interpretàsseu interpretàssim interpretàssiu interpretàvem interpretàveu interpretés interpretéssem interpretésseu interpretéssim interpretéssiu interpretí occ sept val v
interpretare
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
Executar o representar una obra artística.

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ adj
interrogante
interrogatiu

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
interrogacion interrogativo
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
interrogare
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
interrompere cessare

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intersec interseca intersecada intersecades intersecam intersecant intersecar intersecara intersecaran intersecarem intersecaren intersecares intersecareu intersecaria intersecarien intersecaries intersecarà intersecaràs intersecaré intersecaríem intersecaríeu intersecassen intersecasses intersecassin intersecassis intersecat intersecats intersecau intersecava intersecaven intersecaves interseco intersecà intersecàrem intersecàreu intersecàs intersecàssem intersecàsseu intersecàssim intersecàssiu intersecàvem intersecàveu interseque intersequem intersequen interseques intersequessen intersequesses intersequessin intersequessis intersequeu intersequi intersequin intersequis intersequés intersequéssem intersequésseu intersequéssim intersequéssiu intersequí occ sept val v
intersecare

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
intersezione

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
intersessualità

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
intervento

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ alg bal intervenc intervendran intervendrem intervendreu intervendria intervendrien intervendries intervendrà intervendràs intervendré intervendríem intervendríeu intervenen intervenguda intervengudes intervenguem intervengueren intervengueres intervenguessin intervenguessis intervengueu intervengui intervenguin intervenguis intervengut intervenguts intervengué intervenguérem intervenguéreu intervengués intervenguéssim intervenguéssiu intervenguí intervenia intervenien intervenies intervenim intervenint intervenir interveniu intervens interveníem interveníeu intervinc intervindran intervindrem intervindreu intervindria intervindrien intervindries intervindrà intervindràs intervindré intervindríem intervindríeu intervinga intervinguda intervingudes intervinguem intervinguen intervinguera intervingueren intervingueres intervingues intervinguessen intervinguesses intervinguessin intervinguessis intervingueu intervingui intervinguin intervinguis intervingut intervinguts intervingué intervinguérem intervinguéreu intervingués intervinguéssem intervinguésseu intervinguéssim intervinguéssiu intervinguí intervé intervén occ val v
intervenire
Assistir amb autoritat a algun negoci.
intercedere
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventor /in.ter.βenˈto/ /in.teɾ.venˈtoɾ/ /in.teɾ.βenˈtoɾ/ /in.tər.bənˈto/ /in.təɾ.vənˈto/ n masc
controllore

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
interventricolare

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
interesse
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestat /in.tesˈtat/ /in.təsˈtat/ adj
intestato

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
intestinale

intestí /in.tesˈti/ n masc
intestino

intimar /in.tiˈma/ /in.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intim intima intimada intimades intimam intimant intimar intimara intimaran intimarem intimaren intimares intimareu intimaria intimarien intimaries intimarà intimaràs intimaré intimaríem intimaríeu intimassen intimasses intimassin intimassis intimat intimats intimau intimava intimaven intimaves intime intimem intimen intimes intimessen intimesses intimessin intimessis intimeu intimi intimin intimis intimo intimà intimàrem intimàreu intimàs intimàssem intimàsseu intimàssim intimàssiu intimàvem intimàveu intimés intiméssem intimésseu intiméssim intiméssiu intimí occ sept val v
intimare
(transitiu) Declarar, notificar, fer saber alguna cosa.

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
intimidazione

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intimid intimida intimidada intimidades intimidam intimidant intimidar intimidara intimidaran intimidarem intimidaren intimidares intimidareu intimidaria intimidarien intimidaries intimidarà intimidaràs intimidaré intimidaríem intimidaríeu intimidassen intimidasses intimidassin intimidassis intimidat intimidats intimidau intimidava intimidaven intimidaves intimide intimidem intimiden intimides intimidessen intimidesses intimidessin intimidessis intimideu intimidi intimidin intimidis intimido intimidà intimidàrem intimidàreu intimidàs intimidàssem intimidàsseu intimidàssim intimidàssiu intimidàvem intimidàveu intimidés intimidéssem intimidésseu intimidéssim intimidéssiu intimidí occ sept val v
intimidire

intitular /in.ti.tuˈɫa/ /in.ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intitul intitula intitulada intitulades intitulam intitulant intitular intitulara intitularan intitularem intitularen intitulares intitulareu intitularia intitularien intitularies intitularà intitularàs intitularé intitularíem intitularíeu intitulassen intitulasses intitulassin intitulassis intitulat intitulats intitulau intitulava intitulaven intitulaves intitule intitulem intitulen intitules intitulessen intitulesses intitulessin intitulessis intituleu intituli intitulin intitulis intitulo intitulà intitulàrem intitulàreu intitulàs intitulàssem intitulàsseu intitulàssim intitulàssiu intitulàvem intitulàveu intitulés intituléssem intitulésseu intituléssim intituléssiu intitulí occ sept val v
intitolare

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intoxic intoxica intoxicada intoxicades intoxicam intoxicant intoxicar intoxicara intoxicaran intoxicarem intoxicaren intoxicares intoxicareu intoxicaria intoxicarien intoxicaries intoxicarà intoxicaràs intoxicaré intoxicaríem intoxicaríeu intoxicassen intoxicasses intoxicassin intoxicassis intoxicat intoxicats intoxicau intoxicava intoxicaven intoxicaves intoxico intoxicà intoxicàrem intoxicàreu intoxicàs intoxicàssem intoxicàsseu intoxicàssim intoxicàssiu intoxicàvem intoxicàveu intoxique intoxiquem intoxiquen intoxiques intoxiquessen intoxiquesses intoxiquessin intoxiquessis intoxiqueu intoxiqui intoxiquin intoxiquis intoxiqués intoxiquéssem intoxiquésseu intoxiquéssim intoxiquéssiu intoxiquí occ sept val v
intossicare

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
intracomunitario

intramurs /in.tɾaˈmuɾs/ /in.tɾəˈmurs/ adv
intramurale

intramuscular /ˌin.tɾa.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌin.tɾə.mus.kuˈɫar/ adj
intramuscolare

intranquil·litzar /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intranquil·litz intranquil·litza intranquil·litzada intranquil·litzades intranquil·litzam intranquil·litzant intranquil·litzar intranquil·litzara intranquil·litzaran intranquil·litzarem intranquil·litzaren intranquil·litzares intranquil·litzareu intranquil·litzaria intranquil·litzarien intranquil·litzaries intranquil·litzarà intranquil·litzaràs intranquil·litzaré intranquil·litzaríem intranquil·litzaríeu intranquil·litzassen intranquil·litzasses intranquil·litzassin intranquil·litzassis intranquil·litzat intranquil·litzats intranquil·litzau intranquil·litzava intranquil·litzaven intranquil·litzaves intranquil·litze intranquil·litzem intranquil·litzen intranquil·litzes intranquil·litzessen intranquil·litzesses intranquil·litzessin intranquil·litzessis intranquil·litzeu intranquil·litzi intranquil·litzin intranquil·litzis intranquil·litzo intranquil·litzà intranquil·litzàrem intranquil·litzàreu intranquil·litzàs intranquil·litzàssem intranquil·litzàsseu intranquil·litzàssim intranquil·litzàssiu intranquil·litzàvem intranquil·litzàveu intranquil·litzés intranquil·litzéssem intranquil·litzésseu intranquil·litzéssim intranquil·litzéssiu intranquil·litzí occ sept val v
inquietare

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
endovenoso

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intrigo

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
intrigante
Que intriga.

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ n neut
intrigante
Qui intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intrig intriga intrigada intrigades intrigam intrigant intrigar intrigara intrigaran intrigarem intrigaren intrigares intrigareu intrigaria intrigarien intrigaries intrigarà intrigaràs intrigaré intrigaríem intrigaríeu intrigassen intrigasses intrigassin intrigassis intrigat intrigats intrigau intrigava intrigaven intrigaves intrigo intrigue intriguem intriguen intrigues intriguessen intriguesses intriguessin intriguessis intrigueu intrigui intriguin intriguis intrigués intriguéssem intriguésseu intriguéssim intriguéssiu intriguí intrigà intrigàrem intrigàreu intrigàs intrigàssem intrigàsseu intrigàssim intrigàssiu intrigàvem intrigàveu occ sept val v
intrigare

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ bal introdueix introdueixen introdueixes introdueixi introdueixin introdueixis introdueixo introduesc introduesqui introduesquin introduesquis introduint introduir introduiran introduirem introduireu introduiria introduirien introduiries introduirà introduiràs introduiré introduiríem introduiríeu introduí introduíem introduíeu introduírem introduíreu introduís introduíssem introduísseu introduíssim introduíssiu introduïa introduïda introduïdes introduïen introduïes introduïguem introduïgueu introduïm introduïra introduïren introduïres introduïsc introduïsca introduïsquen introduïsques introduïssen introduïsses introduïssin introduïssis introduït introduïts introduïu introduïx introduïxen introduïxes introduïxo n-occ occ sept val v
introdurre
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.
mischiarsi
(pronominal) Entrar en alguna dependència o negoci.
cominciare
Donar principi a alguna cosa o posar-la en ús.

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ bal intueix intueixen intueixes intueixi intueixin intueixis intueixo intuesc intuesqui intuesquin intuesquis intuint intuir intuiran intuirem intuireu intuiria intuirien intuiries intuirà intuiràs intuiré intuiríem intuiríeu intuí intuíem intuíeu intuírem intuíreu intuís intuíssem intuísseu intuíssim intuíssiu intuïa intuïda intuïdes intuïen intuïes intuïguem intuïgueu intuïm intuïra intuïren intuïres intuïsc intuïsca intuïsquen intuïsques intuïssen intuïsses intuïssin intuïssis intuït intuïts intuïu intuïx intuïxen intuïxes intuïxo n-occ occ sept val v
intuire

intuïció n fem
intuizione intuito

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
interprete
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
inondazione

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inund inunda inundada inundades inundam inundant inundar inundara inundaran inundarem inundaren inundares inundareu inundaria inundarien inundaries inundarà inundaràs inundaré inundaríem inundaríeu inundassen inundasses inundassin inundassis inundat inundats inundau inundava inundaven inundaves inunde inundem inunden inundes inundessen inundesses inundessin inundessis inundeu inundi inundin inundis inundo inundà inundàrem inundàreu inundàs inundàssem inundàsseu inundàssim inundàssiu inundàvem inundàveu inundés inundéssem inundésseu inundéssim inundéssiu inundí occ sept val v
inondare allagare

inusitat /i.nu.ziˈtat/ adj masc
?????

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
insolito

inutilitzar /i.nu.ti.ɫiˈd͡za/ /i.nu.ti.ɫiˈza/ /i.nu.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inutilitz inutilitza inutilitzada inutilitzades inutilitzam inutilitzant inutilitzar inutilitzara inutilitzaran inutilitzarem inutilitzaren inutilitzares inutilitzareu inutilitzaria inutilitzarien inutilitzaries inutilitzarà inutilitzaràs inutilitzaré inutilitzaríem inutilitzaríeu inutilitzassen inutilitzasses inutilitzassin inutilitzassis inutilitzat inutilitzats inutilitzau inutilitzava inutilitzaven inutilitzaves inutilitze inutilitzem inutilitzen inutilitzes inutilitzessen inutilitzesses inutilitzessin inutilitzessis inutilitzeu inutilitzi inutilitzin inutilitzis inutilitzo inutilitzà inutilitzàrem inutilitzàreu inutilitzàs inutilitzàssem inutilitzàsseu inutilitzàssim inutilitzàssiu inutilitzàvem inutilitzàveu inutilitzés inutilitzéssem inutilitzésseu inutilitzéssim inutilitzéssiu inutilitzí occ sept val v
inutilizzare

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invalid invalida invalidada invalidades invalidam invalidant invalidar invalidara invalidaran invalidarem invalidaren invalidares invalidareu invalidaria invalidarien invalidaries invalidarà invalidaràs invalidaré invalidaríem invalidaríeu invalidassen invalidasses invalidassin invalidassis invalidat invalidats invalidau invalidava invalidaven invalidaves invalide invalidem invaliden invalides invalidessen invalidesses invalidessin invalidessis invalideu invalidi invalidin invalidis invalido invalidà invalidàrem invalidàreu invalidàs invalidàssem invalidàsseu invalidàssim invalidàssiu invalidàvem invalidàveu invalidés invalidéssem invalidésseu invalidéssim invalidéssiu invalidí occ sept val v
invalidare

invasió n fem
invasione
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
invenzione

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
inventere inventare
Crear una cosa del no res.
inventere
Dir una mentida, fingir.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inventario

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inventaria inventariada inventariades inventariam inventariant inventariar inventariara inventariaran inventariarem inventariaren inventariares inventariareu inventariaria inventariarien inventariaries inventariarà inventariaràs inventariaré inventariaríem inventariaríeu inventariassen inventariasses inventariassin inventariassis inventariat inventariats inventariau inventariava inventariaven inventariaves inventarie inventariem inventarien inventaries inventariessen inventariesses inventariessin inventariessis inventarieu inventarii inventario inventarià inventariàrem inventariàreu inventariàs inventariàssem inventariàsseu inventariàssim inventariàssiu inventariàvem inventariàveu inventariés inventariéssem inventariésseu inventariéssim inventariéssiu inventarií inventariï inventariïn inventariïs occ sept val v
inventariare

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
inventore
Persona que fa invencions.

invers /imˈbers/ /imˈbɛrs/ /imˈbɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ adj masc
inverso

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
inversione
L'acció o l'efecte d'invertir.
investimento
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
invertere
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
investire
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investidura /im.bes.tiˈðu.ɾa/ /im.bəs.tiˈðu.ɾə/ /iɱ.ves.tiˈðu.ɾa/ /iɱ.vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
investimento

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
investigazione
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
investigare

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ alg bal invest investeix investeixen investeixes investeixi investeixin investeixis investeixo investen investesc investesqui investesquin investesquis investi investia investida investides investien investies investiguem investigueu investim investin investint investir investira investiran investirem investiren investires investireu investiria investirien investiries investirà investiràs investiré investiríem investiríeu investis investisc investisca investisquen investisques investissen investisses investissin investissis investit investits investiu investix investixen investixes investixo invests investí investíem investíeu investírem investíreu investís investíssem investísseu investíssim investíssiu invist invista invisten invistes invisti invistin invistis n-occ occ sept val v
investire

inveterar-se /im.be.teˈɾaɾ.se/ /im.bə.təˈɾar.sə/ /iɱ.ve.teˈɾaɾ.se/ /iɱ.və.tə.ɾəɾˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inveter invetera inveterada inveterades inveteram inveterant inveterar inveterara inveteraran inveterarem inveteraren inveterares inveterareu inveteraria inveterarien inveteraries inveterarà inveteraràs inveteraré inveteraríem inveteraríeu inveterassen inveterasses inveterassin inveterassis inveterat inveterats inveterau inveterava inveteraven inveteraves invetere inveterem inveteren inveteres inveteressen inveteresses inveteressin inveteressis invetereu inveteri inveterin inveteris invetero inveterà inveteràrem inveteràreu inveteràs inveteràssem inveteràsseu inveteràssim inveteràssiu inveteràvem inveteràveu inveterés inveteréssem inveterésseu inveteréssim inveteréssiu inveterí occ sept val v
inveterare

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invit invita invitada invitades invitam invitant invitar invitara invitaran invitarem invitaren invitares invitareu invitaria invitarien invitaries invitarà invitaràs invitaré invitaríem invitaríeu invitassen invitasses invitassin invitassis invitat invitats invitau invitava invitaven invitaves invite invitem inviten invites invitessen invitesses invitessin invitessis inviteu inviti invitin invitis invito invità invitàrem invitàreu invitàs invitàssem invitàsseu invitàssim invitàssiu invitàvem invitàveu invités invitéssem invitésseu invitéssim invitéssiu invití occ sept val v
invitare

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invoc invoca invocada invocades invocam invocant invocar invocara invocaran invocarem invocaren invocares invocareu invocaria invocarien invocaries invocarà invocaràs invocaré invocaríem invocaríeu invocassen invocasses invocassin invocassis invocat invocats invocau invocava invocaven invocaves invoco invocà invocàrem invocàreu invocàs invocàssem invocàsseu invocàssim invocàssiu invocàvem invocàveu invoque invoquem invoquen invoques invoquessen invoquesses invoquessin invoquessis invoqueu invoqui invoquin invoquis invoqués invoquéssem invoquésseu invoquéssim invoquéssiu invoquí occ sept val v
invocare

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
inerzia

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
inutile
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
iodio

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
yogurt iogurt

ira /ˈi.ɾa/ n fem
ira

iridi n masc
iridio

iris /ˈi.ɾis/ n masc
iride
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irisar /i.ɾiˈza/ /i.ɾiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) irisa irisada irisades irisam irisant irisar irisara irisaran irisarem irisaren irisares irisareu irisaria irisarien irisaries irisarà irisaràs irisaré irisaríem irisaríeu irisassen irisasses irisassin irisassis irisat irisats irisau irisava irisaven irisaves irise irisem irisen irises irisessen irisesses irisessin irisessis iriseu irisi irisin irisis iriso irisà irisàrem irisàreu irisàs irisàssem irisàsseu irisàssim irisàssiu irisàvem irisàveu irisés iriséssem irisésseu iriséssim iriséssiu irisí irís occ sept val v
iridare

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironia

ironitzar /i.ɾo.niˈd͡za/ /i.ɾo.niˈza/ /i.ɾo.niˈzaɾ/ /i.ɾu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ironitz ironitza ironitzada ironitzades ironitzam ironitzant ironitzar ironitzara ironitzaran ironitzarem ironitzaren ironitzares ironitzareu ironitzaria ironitzarien ironitzaries ironitzarà ironitzaràs ironitzaré ironitzaríem ironitzaríeu ironitzassen ironitzasses ironitzassin ironitzassis ironitzat ironitzats ironitzau ironitzava ironitzaven ironitzaves ironitze ironitzem ironitzen ironitzes ironitzessen ironitzesses ironitzessin ironitzessis ironitzeu ironitzi ironitzin ironitzis ironitzo ironitzà ironitzàrem ironitzàreu ironitzàs ironitzàssem ironitzàsseu ironitzàssim ironitzàssiu ironitzàvem ironitzàveu ironitzés ironitzéssem ironitzésseu ironitzéssim ironitzéssiu ironitzí occ sept val v
ironizzare

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irrazionale
Mancat de raó.

irradiar /i.ra.ðiˈa/ /i.ra.ðiˈaɾ/ /i.rə.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irradia irradiada irradiades irradiam irradiant irradiar irradiara irradiaran irradiarem irradiaren irradiares irradiareu irradiaria irradiarien irradiaries irradiarà irradiaràs irradiaré irradiaríem irradiaríeu irradiassen irradiasses irradiassin irradiassis irradiat irradiats irradiau irradiava irradiaven irradiaves irradie irradiem irradien irradies irradiessen irradiesses irradiessin irradiessis irradieu irradii irradio irradià irradiàrem irradiàreu irradiàs irradiàssem irradiàsseu irradiàssim irradiàssiu irradiàvem irradiàveu irradiés irradiéssem irradiésseu irradiéssim irradiéssiu irradií irradiï irradiïn irradiïs occ sept val v
irradiare

irreal /i.reˈaɫ/ adj
irreale

irreemplaçable /i.re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /i.re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /i.re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /i.rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /i.rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
insostituibile

irremissible /i.re.miˈsi.bɫe/ /i.re.miˈsi.βɫe/ /i.re.miˈsib.bɫe/ /i.rə.miˈsi.βɫə/ /i.rə.miˈsib.bɫə/ adj
irremissibilen

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
irreversibile

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrig irriga irrigada irrigades irrigam irrigant irrigar irrigara irrigaran irrigarem irrigaren irrigares irrigareu irrigaria irrigarien irrigaries irrigarà irrigaràs irrigaré irrigaríem irrigaríeu irrigassen irrigasses irrigassin irrigassis irrigat irrigats irrigau irrigava irrigaven irrigaves irrigo irrigue irriguem irriguen irrigues irriguessen irriguesses irriguessin irriguessis irrigueu irrigui irriguin irriguis irrigués irriguéssem irriguésseu irriguéssim irriguéssiu irriguí irrigà irrigàrem irrigàreu irrigàs irrigàssem irrigàsseu irrigàssim irrigàssiu irrigàvem irrigàveu occ sept val v
irrigare

irrisori /i.riˈzɔ.ɾi/ irrisòria adj masc
irrisorio

irritar /i.riˈta/ /i.riˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrit irrita irritada irritades irritam irritant irritar irritara irritaran irritarem irritaren irritares irritareu irritaria irritarien irritaries irritarà irritaràs irritaré irritaríem irritaríeu irritassen irritasses irritassin irritassis irritat irritats irritau irritava irritaven irritaves irrite irritem irriten irrites irritessen irritesses irritessin irritessis irriteu irriti irritin irritis irrito irrità irritàrem irritàreu irritàs irritàssem irritàsseu irritàssim irritàssiu irritàvem irritàveu irrités irritéssem irritésseu irritéssim irritéssiu irrití occ sept val v
adirare
Excitar vivament l'ira.
annullare
Anul·lar, invalidar.

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ bal irromp irrompa irrompem irrompen irrompent irrompera irromperen irromperes irrompes irrompessen irrompesses irrompessin irrompessis irrompeu irrompi irrompia irrompien irrompies irrompin irrompis irrompo irrompran irrompre irromprem irrompreu irrompria irromprien irrompries irromprà irrompràs irrompré irrompríem irrompríeu irromps irrompuda irrompudes irromput irromputs irrompé irrompérem irrompéreu irrompés irrompéssem irrompésseu irrompéssim irrompéssiu irrompí irrompíem irrompíeu occ sept val v
scoppiare

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
irruzione

irèixer-se /iˈrɛ.ʃər.sə/ /iˈɾej.ʃeɾ.se/ bal ireix ireixem ireixen ireixent ireixeran ireixerem ireixeren ireixeres ireixereu ireixeria ireixerien ireixeries ireixerà ireixeràs ireixeré ireixeríem ireixeríeu ireixes ireixessin ireixessis ireixeu ireixi ireixia ireixien ireixies ireixin ireixis ireixo ireixé ireixérem ireixéreu ireixés ireixéssim ireixéssiu ireixí ireixíem ireixíeu iresc iresca irescuda irescudes irescut irescuts iresquem iresquen iresquera iresqueren iresqueres iresques iresquessen iresquesses iresquessin iresquessis iresqueu iresqui iresquin iresquis iresqué iresquérem iresquéreu iresqués iresquéssem iresquésseu iresquéssim iresquéssiu iresquí irèixer occ sept val v
irarsi

irònic adj masc
ironico

isard /iˈzart/ n masc
camoscio

islam /izˈɫam/ n masc
islam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamofobia

isotèrmic /i.zoˈtɛɾ.mik/ /i.zuˈtɛr.mik/ adj masc
isotermico

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
ischemia

isquèmic adj masc
ischemico

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
israelo-palestinese

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
istmo

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
isocele

isòtop n masc
isotopo

italianitzar /i.ta.ɫi.a.niˈd͡za/ /i.ta.ɫi.a.niˈzaɾ/ /i.tə.ɫi.ə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) italianitz italianitza italianitzada italianitzades italianitzam italianitzant italianitzar italianitzara italianitzaran italianitzarem italianitzaren italianitzares italianitzareu italianitzaria italianitzarien italianitzaries italianitzarà italianitzaràs italianitzaré italianitzaríem italianitzaríeu italianitzassen italianitzasses italianitzassin italianitzassis italianitzat italianitzats italianitzau italianitzava italianitzaven italianitzaves italianitze italianitzem italianitzen italianitzes italianitzessen italianitzesses italianitzessin italianitzessis italianitzeu italianitzi italianitzin italianitzis italianitzo italianitzà italianitzàrem italianitzàreu italianitzàs italianitzàssem italianitzàsseu italianitzàssim italianitzàssiu italianitzàvem italianitzàveu italianitzés italianitzéssem italianitzésseu italianitzéssim italianitzéssiu italianitzí occ sept val v
italianizzare

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italiano
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italiano
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
itterbio

itri n masc
ittrio

iàmbic /ˈjam.bik/ adj masc
giambico

ió /iˈo/ n masc
ione

jactació /d͡ʒak.ta.siˈo/ /ʒək.tə.siˈo/ n fem
iattazione

jactar-se /d͡ʒakˈtaɾ.se/ /ʒək.tərˈsə/ /ʒəkˈtar.sə/ /ʒəkˈtaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jact jacta jactada jactades jactam jactant jactar jactara jactaran jactarem jactaren jactares jactareu jactaria jactarien jactaries jactarà jactaràs jactaré jactaríem jactaríeu jactassen jactasses jactassin jactassis jactat jactats jactau jactava jactaven jactaves jacte jactem jacten jactes jactessen jactesses jactessin jactessis jacteu jacti jactin jactis jacto jactà jactàrem jactàreu jactàs jactàssem jactàsseu jactàssim jactàssiu jactàvem jactàveu jactés jactéssem jactésseu jactéssim jactéssiu jactí occ sept val v
vantarsi

jalapa /d͡ʒaˈɫa.pa/ /ʒəˈɫa.pə/ n fem
gialappa

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
giapponese
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
giapponese
Habitant del Japó.
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
giacca

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
giardino
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jaspiar /d͡ʒas.piˈa/ /d͡ʒas.piˈaɾ/ /ʒəs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jaspia jaspiada jaspiades jaspiam jaspiant jaspiar jaspiara jaspiaran jaspiarem jaspiaren jaspiares jaspiareu jaspiaria jaspiarien jaspiaries jaspiarà jaspiaràs jaspiaré jaspiaríem jaspiaríeu jaspiassen jaspiasses jaspiassin jaspiassis jaspiat jaspiats jaspiau jaspiava jaspiaven jaspiaves jaspie jaspiem jaspien jaspies jaspiessen jaspiesses jaspiessin jaspiessis jaspieu jaspii jaspio jaspià jaspiàrem jaspiàreu jaspiàs jaspiàssem jaspiàsseu jaspiàssim jaspiàssiu jaspiàvem jaspiàveu jaspiés jaspiéssem jaspiésseu jaspiéssim jaspiéssiu jaspií jaspiï jaspiïn jaspiïs occ sept val v
marezzare

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jaç /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
coucetta

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
gerarchia

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
geremiade

jesuat /d͡ʒe.zuˈat/ /ʒə.zuˈat/ n masc
gesuato

jesuític /d͡ʒe.zuˈi.tik/ /ʒə.zuˈi.tik/ jesuítica adj masc
gesuitico

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
gesuite

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
yiddish
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
io
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
io
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
gioco
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
balocco giocattolo

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
gioiello
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
gioielliere
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
fantino

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
giorno

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
giornata

jornaler /d͡ʒor.naˈɫe/ /d͡ʒoɾ.naˈɫeɾ/ /ʒoɾ.nəˈɫe/ /ʒur.nəˈɫe/ n masc
bracciante

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
i lunga

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
giogo
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
giovane
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
giovane
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

jovent /d͡ʒoˈvent/ /d͡ʒoˈβen/ /d͡ʒoˈβent/ /ʒoˈvent/ /ʒuˈvent/ /ʒuˈβen/ n masc
giovani

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
gioventù giovinezza

jovençà /d͡ʒo.venˈsa/ /d͡ʒo.βenˈsa/ /ʒo.vənˈsa/ /ʒu.vənˈsa/ /ʒu.βənˈsa/ n masc
neosposo

jubilació n fem
pensionamento

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jubil jubila jubilada jubilades jubilam jubilant jubilar jubilara jubilaran jubilarem jubilaren jubilares jubilareu jubilaria jubilarien jubilaries jubilarà jubilaràs jubilaré jubilaríem jubilaríeu jubilassen jubilasses jubilassin jubilassis jubilat jubilats jubilau jubilava jubilaven jubilaves jubile jubilem jubilen jubiles jubilessen jubilesses jubilessin jubilessis jubileu jubili jubilin jubilis jubilo jubilà jubilàrem jubilàreu jubilàs jubilàssem jubilàsseu jubilàssim jubilàssiu jubilàvem jubilàveu jubilés jubiléssem jubilésseu jubiléssim jubiléssiu jubilí occ sept val v
pensionare

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
judaisimo ebraismo

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) judaïtz judaïtza judaïtzada judaïtzades judaïtzam judaïtzant judaïtzar judaïtzara judaïtzaran judaïtzarem judaïtzaren judaïtzares judaïtzareu judaïtzaria judaïtzarien judaïtzaries judaïtzarà judaïtzaràs judaïtzaré judaïtzaríem judaïtzaríeu judaïtzassen judaïtzasses judaïtzassin judaïtzassis judaïtzat judaïtzats judaïtzau judaïtzava judaïtzaven judaïtzaves judaïtze judaïtzem judaïtzen judaïtzes judaïtzessen judaïtzesses judaïtzessin judaïtzessis judaïtzeu judaïtzi judaïtzin judaïtzis judaïtzo judaïtzà judaïtzàrem judaïtzàreu judaïtzàs judaïtzàssem judaïtzàsseu judaïtzàssim judaïtzàssiu judaïtzàvem judaïtzàveu judaïtzés judaïtzéssem judaïtzésseu judaïtzéssim judaïtzéssiu judaïtzí occ sept val v
giudaizzare

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
giuda

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
giudizio
Acte de jutjar.
Valoració, opinió.
giudizio prudenza
Sessió on es determina la culpabilitat o innocència d'una persona per part d'un jutge.

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
ebreo ebraico

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
giudeo
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
giocatore

jugador de basquetbol n masc
cestista

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
giocare
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
Fer broma, provocar.
Apostar sobre alguna cosa en concret.

juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ n masc
forte
Joc de saltar a corda.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
luglio
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
prezzemolo

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
giungla

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
adiacente
Situat proper a un altre.
unito
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
insieme

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
giugno
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ bal junyeix junyeixen junyeixes junyeixi junyeixin junyeixis junyeixo junyesc junyesqui junyesquin junyesquis junyia junyida junyides junyien junyies junyiguem junyigueu junyim junyint junyir junyira junyiran junyirem junyiren junyires junyireu junyiria junyirien junyiries junyirà junyiràs junyiré junyiríem junyiríeu junyisc junyisca junyisquen junyisques junyissen junyisses junyissin junyissis junyit junyits junyiu junyix junyixen junyixes junyixo junyí junyíem junyíeu junyírem junyíreu junyís junyíssem junyísseu junyíssim junyíssiu n-occ occ sept val v
aggiogare
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jupa /ˈd͡ʒu.pa/ /ˈʒu.pə/ n fem
giubba

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
giuramento

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
giurare

jurisdiccional /d͡ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.dik.si.uˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.uˈnaɫ/ adj
giurisdizionale

jurisdicció /d͡ʒu.ɾiz.ðik.siˈo/ /ʒu.ɾiz.dik.siˈo/ n fem
giurisdizione

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
giusto
Conforme segons justícia i raó.
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
giusto

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
giostra

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) just justa justada justades justam justant justar justara justaran justarem justaren justares justareu justaria justarien justaries justarà justaràs justaré justaríem justaríeu justassen justasses justassin justassis justat justats justau justava justaven justaves juste justem justen justes justessen justesses justessin justessis justeu justi justin justis justo justà justàrem justàreu justàs justàssem justàsseu justàssim justàssiu justàvem justàveu justés justéssem justésseu justéssim justéssiu justí occ sept val v
giostrare

justejar /d͡ʒus.teˈd͡ʒa/ /d͡ʒus.teˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒus.teˈʒa/ /ʒus.təˈd͡ʒa/ /ʒus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) justege justegem justegen justeges justegessen justegesses justegessin justegessis justegeu justegi justegin justegis justegés justegéssem justegésseu justegéssim justegéssiu justegí justeig justeja justejada justejades justejam justejant justejar justejara justejaran justejarem justejaren justejares justejareu justejaria justejarien justejaries justejarà justejaràs justejaré justejaríem justejaríeu justejassen justejasses justejassin justejassis justejat justejats justejau justejava justejaven justejaves justejo justejà justejàrem justejàreu justejàs justejàssem justejàsseu justejàssim justejàssiu justejàvem justejàveu occ sept val v
scarseggiare

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) justific justifica justificada justificades justificam justificant justificar justificara justificaran justificarem justificaren justificares justificareu justificaria justificarien justificaries justificarà justificaràs justificaré justificaríem justificaríeu justificassen justificasses justificassin justificassis justificat justificats justificau justificava justificaven justificaves justifico justificà justificàrem justificàreu justificàs justificàssem justificàsseu justificàssim justificàssiu justificàvem justificàveu justifique justifiquem justifiquen justifiques justifiquessen justifiquesses justifiquessin justifiquessis justifiqueu justifiqui justifiquin justifiquis justifiqués justifiquéssem justifiquésseu justifiquéssim justifiquéssiu justifiquí occ sept val v
giustificare
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
giustizia

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
giudice

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
giudicare

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
tribunale

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) juxtaposa juxtaposada juxtaposades juxtaposam juxtaposant juxtaposar juxtaposara juxtaposaran juxtaposarem juxtaposaren juxtaposares juxtaposareu juxtaposaria juxtaposarien juxtaposaries juxtaposarà juxtaposaràs juxtaposaré juxtaposaríem juxtaposaríeu juxtaposassen juxtaposasses juxtaposassin juxtaposassis juxtaposat juxtaposats juxtaposau juxtaposava juxtaposaven juxtaposaves juxtapose juxtaposem juxtaposen juxtaposes juxtaposessen juxtaposesses juxtaposessin juxtaposessis juxtaposeu juxtaposi juxtaposin juxtaposis juxtaposo juxtaposà juxtaposàrem juxtaposàreu juxtaposàs juxtaposàssem juxtaposàsseu juxtaposàssim juxtaposàssiu juxtaposàvem juxtaposàveu juxtaposés juxtaposéssem juxtaposésseu juxtaposéssim juxtaposéssiu juxtaposí juxtapòs occ sept val v
giustapporre

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ adj masc
ionico
Relatiu a, o de Jònia o els jonis.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ n masc
ionico
Dialecte del grec antic originari de l’antiga Jònia.

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkiano
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kamikaze /ka.miˈka.ze/ /kə.miˈka.zə/ n neut
kamikaze
Tripulant dels avions japonesos suïcides de la Segona Guerra Mundial.
Persona que ataca al seu enemic de forma suïcida, especialment quan dirigeix un vehicle o duu explosius o qualsevol altre element que n’augmenti la destrucció.
Persona que realitza accions temeràries arriscant la vida pròpia i la d'altres, especialment quan condueix vehicles.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karatè karate

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
karma

kaó n masc
kaone

khan /ˈkan/ n masc
khan

khanat /kaˈnat/ /kəˈnat/ n masc
khanato

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
kharǧa

koiné /kojˈne/ n fem
koinè

korenització /ko.ɾe.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɾe.ni.za.siˈo/ /ko.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ /ku.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
korenizzazione

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ n masc
kaiser

l'Alguer /laɫˈɣe/ /ɫaɫˈɣe/ /ɫaɫˈɣeɾ/ /ɫəɫˈɣe/ /ɫəɫˈɣe/ pn
Alghero

l'Havana /laˈva.na/ /laˈβa.na/ /ləˈva.nə/ /ləˈβa.nə/ pn
L'Avana

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
la vendetta è un piatto che va servito freddo

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labirinto
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Per extensió, camí o circuit intricat.
Per extensió i en general, bolic o desordre.
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.
En mecànica, certa juntura complexa per a fluids entre un element mòbil i un altre de fix o dos de mòbils.

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ adj
labiodentale
(fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
lavorativo
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
lavorare

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratorio

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
laccare

laceració /ɫa.se.ɾa.siˈo/ /ɫə.sə.ɾə.siˈo/ n fem
lacerazione

lacrar /ɫaˈkɾa/ /ɫaˈkɾaɾ/ /ɫəˈkɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lacr lacra lacrada lacrades lacram lacrant lacrar lacrara lacraran lacrarem lacraren lacrares lacrareu lacraria lacrarien lacraries lacrarà lacraràs lacraré lacraríem lacraríeu lacrassen lacrasses lacrassin lacrassis lacrat lacrats lacrau lacrava lacraven lacraves lacre lacrem lacren lacres lacressen lacresses lacressin lacressis lacreu lacri lacrin lacris lacro lacrà lacràrem lacràreu lacràs lacràssem lacràsseu lacràssim lacràssiu lacràvem lacràveu lacrés lacréssem lacrésseu lacréssim lacréssiu lacrí occ sept val v
sigillare

lact- /ˈɫakt/ prefix
latto-

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ n fem
lattazione

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
laconico

laic /ˈɫajk/ adj masc
laico

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
lama

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
lamento

lamentació /ɫa.men.ta.siˈo/ /ɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
lamento

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
deplorare

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ adj
laminare
Format de làmines.

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lamina laminada laminades laminam laminant laminar laminara laminaran laminarem laminaren laminares laminareu laminaria laminarien laminaries laminarà laminaràs laminaré laminaríem laminaríeu laminassen laminasses laminassin laminassis laminat laminats laminau laminava laminaven laminaves lamine laminem laminen lamines laminessen laminesses laminessin laminessis lamineu lamini laminin laminis lamino laminà laminàrem laminàreu laminàs laminàssem laminàsseu laminàssim laminàssiu laminàvem laminàveu laminés laminéssem laminésseu laminéssim laminéssiu laminí lamín occ sept val v
laminare
Reduir a làmines.

lampista /ɫamˈpis.ta/ n neut
elettricista

lanceolat /ɫan.se.oˈɫat/ /ɫən.sə.uˈɫat/ adj masc
lanceolato
Amb aspecte de ferro de llança.

landa /ˈɫan.da/ /ˈɫan.də/ n fem
landa

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantanio

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lapid lapida lapidada lapidades lapidam lapidant lapidar lapidara lapidaran lapidarem lapidaren lapidares lapidareu lapidaria lapidarien lapidaries lapidarà lapidaràs lapidaré lapidaríem lapidaríeu lapidassen lapidasses lapidassin lapidassis lapidat lapidats lapidau lapidava lapidaven lapidaves lapide lapidem lapiden lapides lapidessen lapidesses lapidessin lapidessis lapideu lapidi lapidin lapidis lapido lapidà lapidàrem lapidàreu lapidàs lapidàssem lapidàsseu lapidàssim lapidàssiu lapidàvem lapidàveu lapidés lapidéssem lapidésseu lapidéssim lapidéssiu lapidí occ sept val v
lapidare

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laringite

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasagna

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
laterale

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
latitudine

latrina /laˈtɾi.na/ /ləˈtɾi.nə/ n fem
latrina

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
lavabo bagno
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
bagno
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lavanda

lawrenci n masc
laurenzio

laxar /ɫakˈsa/ /ɫakˈsaɾ/ /ɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lax laxa laxada laxades laxam laxant laxar laxara laxaran laxarem laxaren laxares laxareu laxaria laxarien laxaries laxarà laxaràs laxaré laxaríem laxaríeu laxassen laxasses laxassin laxassis laxat laxats laxau laxava laxaven laxaves laxe laxem laxen laxes laxessen laxesses laxessin laxessis laxeu laxi laxin laxis laxo laxà laxàrem laxàreu laxàs laxàssem laxàsseu laxàssim laxàssiu laxàvem laxàveu laxés laxéssem laxésseu laxéssim laxéssiu laxí occ sept val v
allentare

laïcal /ɫa.iˈkaɫ/ /ɫə.iˈkaɫ/ adj
laicale

laïcitzar /ɫa.i.siˈd͡za/ /ɫa.i.siˈza/ /ɫa.i.siˈzaɾ/ /ɫə.i.siˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) laïcitz laïcitza laïcitzada laïcitzades laïcitzam laïcitzant laïcitzar laïcitzara laïcitzaran laïcitzarem laïcitzaren laïcitzares laïcitzareu laïcitzaria laïcitzarien laïcitzaries laïcitzarà laïcitzaràs laïcitzaré laïcitzaríem laïcitzaríeu laïcitzassen laïcitzasses laïcitzassin laïcitzassis laïcitzat laïcitzats laïcitzau laïcitzava laïcitzaven laïcitzaves laïcitze laïcitzem laïcitzen laïcitzes laïcitzessen laïcitzesses laïcitzessin laïcitzessis laïcitzeu laïcitzi laïcitzin laïcitzis laïcitzo laïcitzà laïcitzàrem laïcitzàreu laïcitzàs laïcitzàssem laïcitzàsseu laïcitzàssim laïcitzàssiu laïcitzàvem laïcitzàveu laïcitzés laïcitzéssem laïcitzésseu laïcitzéssim laïcitzéssiu laïcitzí occ sept val v
laicizzare

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
lettore

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
lettore
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
lettura

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
legale

legalitzar /ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legalitz legalitza legalitzada legalitzades legalitzam legalitzant legalitzar legalitzara legalitzaran legalitzarem legalitzaren legalitzares legalitzareu legalitzaria legalitzarien legalitzaries legalitzarà legalitzaràs legalitzaré legalitzaríem legalitzaríeu legalitzassen legalitzasses legalitzassin legalitzassis legalitzat legalitzats legalitzau legalitzava legalitzaven legalitzaves legalitze legalitzem legalitzen legalitzes legalitzessen legalitzesses legalitzessin legalitzessis legalitzeu legalitzi legalitzin legalitzis legalitzo legalitzà legalitzàrem legalitzàreu legalitzàs legalitzàssem legalitzàsseu legalitzàssim legalitzàssiu legalitzàvem legalitzàveu legalitzés legalitzéssem legalitzésseu legalitzéssim legalitzéssiu legalitzí occ sept val v
legalizzare

legionari /ɫe.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫe.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.uˈna.ɾi/ adj masc
legionario
Relatiu o pertanyent a una legió.

legionari /ɫe.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫe.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
legionario
Integrant d'una legió.

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) legisl legisla legislada legislades legislam legislant legislar legislara legislaran legislarem legislaren legislares legislareu legislaria legislarien legislaries legislarà legislaràs legislaré legislaríem legislaríeu legislassen legislasses legislassin legislassis legislat legislats legislau legislava legislaven legislaves legisle legislem legislen legisles legislessen legislesses legislessin legislessis legisleu legisli legislin legislis legislo legislà legislàrem legislàreu legislàs legislàssem legislàsseu legislàssim legislàssiu legislàvem legislàveu legislés legisléssem legislésseu legisléssim legisléssiu legislí occ sept val v
legiferare

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislativo

legislatura /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtu.ɾə/ n masc
legislatura

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legitim legitima legitimada legitimades legitimam legitimant legitimar legitimara legitimaran legitimarem legitimaren legitimares legitimareu legitimaria legitimarien legitimaries legitimarà legitimaràs legitimaré legitimaríem legitimaríeu legitimassen legitimasses legitimassin legitimassis legitimat legitimats legitimau legitimava legitimaven legitimaves legitime legitimem legitimen legitimes legitimessen legitimesses legitimessin legitimessis legitimeu legitimi legitimin legitimis legitimo legitimà legitimàrem legitimàreu legitimàs legitimàssem legitimàsseu legitimàssim legitimàssiu legitimàvem legitimàveu legitimés legitiméssem legitimésseu legitiméssim legitiméssiu legitimí occ sept val v
legittimare
Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
lemma
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
lento
Que es mou molt a poc a poc.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ n fem
lente
Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

lent de contacte n fem
lente a contatto

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
lentamente

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
lebbra

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
lebbroso

leptó n masc
leptone

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ lesos adj
leso
(dret) Que ha rebut alguna mena d'insult o deshonor.
(dret) Que ha estat ferit.

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
lesbofobia

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lesion lesiona lesionada lesionades lesionam lesionant lesionar lesionara lesionaran lesionarem lesionaren lesionares lesionareu lesionaria lesionarien lesionaries lesionarà lesionaràs lesionaré lesionaríem lesionaríeu lesionassen lesionasses lesionassin lesionassis lesionat lesionats lesionau lesionava lesionaven lesionaves lesione lesionem lesionen lesiones lesionessen lesionesses lesionessin lesionessis lesioneu lesioni lesionin lesionis lesiono lesionà lesionàrem lesionàreu lesionàs lesionàssem lesionàsseu lesionàssim lesionàssiu lesionàvem lesionàveu lesionés lesionéssem lesionésseu lesionéssim lesionéssiu lesioní occ sept val v
lesionare

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
lesione

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letale

letalitat /ɫe.ta.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɫiˈtat/ n fem
letalità
(neologisme, medicina) Qualitat de letal.

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargo

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
leucorrea

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leucemia

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
lessema

lexicalització /ɫek.si.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫek.si.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫək.si.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
lessicalizzazione

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lexicografia lessicografia

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lessicografico

lexicó /ɫek.siˈko/ /ɫək.siˈko/ n masc
lessico

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
libagione

libar /ɫiˈbaɾ/ /ɫiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lib liba libada libades libam libant libar libara libaran libarem libaren libares libareu libaria libarien libaries libarà libaràs libaré libaríem libaríeu libassen libasses libassin libassis libat libats libau libava libaven libaves libe libem liben libes libessen libesses libessin libessis libeu libi libin libis libo libà libàrem libàreu libàs libàssem libàsseu libàssim libàssiu libàvem libàveu libés libéssem libésseu libéssim libéssiu libí occ sept val v
libare

liberalitzar /ɫi.be.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈza/ /ɫi.βə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liberalitz liberalitza liberalitzada liberalitzades liberalitzam liberalitzant liberalitzar liberalitzara liberalitzaran liberalitzarem liberalitzaren liberalitzares liberalitzareu liberalitzaria liberalitzarien liberalitzaries liberalitzarà liberalitzaràs liberalitzaré liberalitzaríem liberalitzaríeu liberalitzassen liberalitzasses liberalitzassin liberalitzassis liberalitzat liberalitzats liberalitzau liberalitzava liberalitzaven liberalitzaves liberalitze liberalitzem liberalitzen liberalitzes liberalitzessen liberalitzesses liberalitzessin liberalitzessis liberalitzeu liberalitzi liberalitzin liberalitzis liberalitzo liberalitzà liberalitzàrem liberalitzàreu liberalitzàs liberalitzàssem liberalitzàsseu liberalitzàssim liberalitzàssiu liberalitzàvem liberalitzàveu liberalitzés liberalitzéssem liberalitzésseu liberalitzéssim liberalitzéssiu liberalitzí occ sept val v
liberalizzare

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
libellula

licitador /ɫi.si.taˈðo/ /ɫi.si.taˈðoɾ/ /ɫi.si.təˈðo/ n masc
offerente

licor /ɫiˈkor/ n masc
liquore

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
linfoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
linfocita

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
limitazione

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) limit limita limitada limitades limitam limitant limitar limitara limitaran limitarem limitaren limitares limitareu limitaria limitarien limitaries limitarà limitaràs limitaré limitaríem limitaríeu limitassen limitasses limitassin limitassis limitat limitats limitau limitava limitaven limitaves limite limitem limiten limites limitessen limitesses limitessin limitessis limiteu limiti limitin limitis limito limità limitàrem limitàreu limitàs limitàssem limitàsseu limitàssim limitàssiu limitàvem limitàveu limités limitéssem limitésseu limitéssim limitéssiu limití occ sept val v
limitare
Posar límits, fites o termes en algun terreny.

lingala /liŋˈɡa.la/ /liŋˈɡa.ɫə/ n masc
lingala

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
lingotto

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguistico

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
linguistica
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lince

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) linx linxa linxada linxades linxam linxant linxar linxara linxaran linxarem linxaren linxares linxareu linxaria linxarien linxaries linxarà linxaràs linxaré linxaríem linxaríeu linxassen linxasses linxassin linxassis linxat linxats linxau linxava linxaven linxaves linxe linxem linxen linxes linxessen linxesses linxessin linxessis linxeu linxi linxin linxis linxo linxà linxàrem linxàreu linxàs linxàssem linxàsseu linxàssim linxàssiu linxàvem linxàveu linxés linxéssem linxésseu linxéssim linxéssiu linxí occ sept val v
linciare

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
linoleum

liofilitzar /ɫi.o.fi.ɫiˈd͡za/ /ɫi.o.fi.ɫiˈza/ /ɫi.o.fi.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.u.fi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) liofilitz liofilitza liofilitzada liofilitzades liofilitzam liofilitzant liofilitzar liofilitzara liofilitzaran liofilitzarem liofilitzaren liofilitzares liofilitzareu liofilitzaria liofilitzarien liofilitzaries liofilitzarà liofilitzaràs liofilitzaré liofilitzaríem liofilitzaríeu liofilitzassen liofilitzasses liofilitzassin liofilitzassis liofilitzat liofilitzats liofilitzau liofilitzava liofilitzaven liofilitzaves liofilitze liofilitzem liofilitzen liofilitzes liofilitzessen liofilitzesses liofilitzessin liofilitzessis liofilitzeu liofilitzi liofilitzin liofilitzis liofilitzo liofilitzà liofilitzàrem liofilitzàreu liofilitzàs liofilitzàssem liofilitzàsseu liofilitzàssim liofilitzàssiu liofilitzàvem liofilitzàveu liofilitzés liofilitzéssem liofilitzésseu liofilitzéssim liofilitzéssiu liofilitzí occ sept val v
liofilizzare

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
lipoma

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
lichene

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
condensazione

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lira
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

liró /ɫiˈɾo/ n masc
ghiro

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
letterale

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
letteratura

liti n masc
litio

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litig litiga litigada litigades litigam litigant litigar litigara litigaran litigarem litigaren litigares litigareu litigaria litigarien litigaries litigarà litigaràs litigaré litigaríem litigaríeu litigassen litigasses litigassin litigassis litigat litigats litigau litigava litigaven litigaves litigo litigue litiguem litiguen litigues litiguessen litiguesses litiguessin litiguessis litigueu litigui litiguin litiguis litigués litiguéssem litiguésseu litiguéssim litiguéssiu litiguí litigà litigàrem litigàreu litigàs litigàssem litigàsseu litigàssim litigàssiu litigàvem litigàveu occ sept val v
litigare

litigi /ɫiˈti.d͡ʒi/ /ɫiˈti.ʒi/ n masc
lite

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
battigia

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
litostratigrafia

lituà adj masc
lituano
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
lituano
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgia

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorio

livià /ɫi.viˈa/ /ɫi.viˈa/ /ɫi.βiˈa/ n masc
livoniano

llac n masc
lago

llacuna /ʎaˈku.na/ /ʎəˈku.nə/ n fem
lacuna

lladradissa /ʎa.ðɾaˈði.sa/ /ʎə.ðɾəˈði.sə/ n fem
latrato

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
abbaiare
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
ladro

lladreguejar /ʎa.ðɾe.ɣeˈd͡ʒa/ /ʎa.ðɾe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ðɾe.ɣeˈʒa/ /ʎə.ðɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /ʎə.ðɾə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladreguege lladreguegem lladreguegen lladregueges lladreguegessen lladreguegesses lladreguegessin lladreguegessis lladreguegeu lladreguegi lladreguegin lladreguegis lladreguegés lladreguegéssem lladreguegésseu lladreguegéssim lladreguegéssiu lladreguegí lladregueig lladregueja lladreguejada lladreguejades lladreguejam lladreguejant lladreguejar lladreguejara lladreguejaran lladreguejarem lladreguejaren lladreguejares lladreguejareu lladreguejaria lladreguejarien lladreguejaries lladreguejarà lladreguejaràs lladreguejaré lladreguejaríem lladreguejaríeu lladreguejassen lladreguejasses lladreguejassin lladreguejassis lladreguejat lladreguejats lladreguejau lladreguejava lladreguejaven lladreguejaves lladreguejo lladreguejà lladreguejàrem lladreguejàreu lladreguejàs lladreguejàssem lladreguejàsseu lladreguejàssim lladreguejàssiu lladreguejàvem lladreguejàveu occ sept val v
ladroneggiare

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
abbaiamento

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
locusta
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llagut /ʎəˈɣut/ n masc
barchetto

llaminejar /ʎa.mi.neˈd͡ʒa/ /ʎa.mi.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.mi.neˈʒa/ /ʎə.mi.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.mi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llaminege llaminegem llaminegen llamineges llaminegessen llaminegesses llaminegessin llaminegessis llaminegeu llaminegi llaminegin llaminegis llaminegés llaminegéssem llaminegésseu llaminegéssim llaminegéssiu llaminegí llamineig llamineja llaminejada llaminejades llaminejam llaminejant llaminejar llaminejara llaminejaran llaminejarem llaminejaren llaminejares llaminejareu llaminejaria llaminejarien llaminejaries llaminejarà llaminejaràs llaminejaré llaminejaríem llaminejaríeu llaminejassen llaminejasses llaminejassin llaminejassis llaminejat llaminejats llaminejau llaminejava llaminejaven llaminejaves llaminejo llaminejà llaminejàrem llaminejàreu llaminejàs llaminejàssem llaminejàsseu llaminejàssim llaminejàssiu llaminejàvem llaminejàveu occ sept val v
ghiottoneggiare

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
fulmine lampo

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
barlume
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
lupicante

llana /ˈʎa.na/ n fem
lana
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.
cazzuola de stuccatore
Eina per repartir el guix sobre una paret quan s'està construint.

llancejar /ʎan.seˈd͡ʒa/ /ʎan.seˈd͡ʒaɾ/ /ʎan.seˈʒa/ /ʎən.səˈd͡ʒa/ /ʎən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llancege llancegem llancegen llanceges llancegessen llancegesses llancegessin llancegessis llancegeu llancegi llancegin llancegis llancegés llancegéssem llancegésseu llancegéssim llancegéssiu llancegí llanceig llanceja llancejada llancejades llancejam llancejant llancejar llancejara llancejaran llancejarem llancejaren llancejares llancejareu llancejaria llancejarien llancejaries llancejarà llancejaràs llancejaré llancejaríem llancejaríeu llancejassen llancejasses llancejassin llancejassis llancejat llancejats llancejau llancejava llancejaven llancejaves llancejo llancejà llancejàrem llancejàreu llancejàs llancejàssem llancejàsseu llancejàssim llancejàssiu llancejàvem llancejàveu occ sept val v
lanciare

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
cerchione
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llanejar /ʎa.neˈd͡ʒa/ /ʎa.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.neˈʒa/ /ʎə.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llanege llanegem llanegen llaneges llanegessen llanegesses llanegessin llanegessis llanegeu llanegi llanegin llanegis llanegés llanegéssem llanegésseu llanegéssim llanegéssiu llanegí llaneig llaneja llanejada llanejades llanejam llanejant llanejar llanejara llanejaran llanejarem llanejaren llanejares llanejareu llanejaria llanejarien llanejaries llanejarà llanejaràs llanejaré llanejaríem llanejaríeu llanejassen llanejasses llanejassin llanejassis llanejat llanejats llanejau llanejava llanejaven llanejaves llanejo llanejà llanejàrem llanejàreu llanejàs llanejàssem llanejàsseu llanejàssim llanejàssiu llanejàvem llanejàveu occ sept val v
puzzare di lana

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
lucerto

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
torcia
Llum elèctric portàtil.

llanterner /ʎan.terˈne/ /ʎan.teɾˈne/ /ʎan.teɾˈneɾ/ /ʎən.tərˈne/ n masc
lanternaio
Fabricant o venedor de llanternes.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lancia
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançada /ʎanˈsa.ða/ /ʎənˈsa.ðə/ n fem
lanciata

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
lanciare
Tirar una cosa amb impuls.
Difondre, donar a conèixer.
(beisbol) Impulsar la pilota, el llançador, en direcció al receptor.

llapis n masc
matita lapis
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
focolare
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
asilo
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
strutto

llarg /ˈʎark/ adj masc
lungo
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
lunghezza

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llastim llastima llastimada llastimades llastimam llastimant llastimar llastimara llastimaran llastimarem llastimaren llastimares llastimareu llastimaria llastimarien llastimaries llastimarà llastimaràs llastimaré llastimaríem llastimaríeu llastimassen llastimasses llastimassin llastimassis llastimat llastimats llastimau llastimava llastimaven llastimaves llastime llastimem llastimen llastimes llastimessen llastimesses llastimessin llastimessis llastimeu llastimi llastimin llastimis llastimo llastimà llastimàrem llastimàreu llastimàs llastimàssem llastimàsseu llastimàssim llastimàssiu llastimàvem llastimàveu llastimés llastiméssem llastimésseu llastiméssim llastiméssiu llastimí occ val v
male
(valencià) Fer-se o prendre mal.
compassione
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
latinismo
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
latinizzazione

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llatinitz llatinitza llatinitzada llatinitzades llatinitzam llatinitzant llatinitzar llatinitzara llatinitzaran llatinitzarem llatinitzaren llatinitzares llatinitzareu llatinitzaria llatinitzarien llatinitzaries llatinitzarà llatinitzaràs llatinitzaré llatinitzaríem llatinitzaríeu llatinitzassen llatinitzasses llatinitzassin llatinitzassis llatinitzat llatinitzats llatinitzau llatinitzava llatinitzaven llatinitzaves llatinitze llatinitzem llatinitzen llatinitzes llatinitzessen llatinitzesses llatinitzessin llatinitzessis llatinitzeu llatinitzi llatinitzin llatinitzis llatinitzo llatinitzà llatinitzàrem llatinitzàreu llatinitzàs llatinitzàssem llatinitzàsseu llatinitzàssim llatinitzàssiu llatinitzàvem llatinitzàveu llatinitzés llatinitzéssem llatinitzésseu llatinitzéssim llatinitzéssiu llatinitzí occ sept val v
latinizzare

llatzeret /ʎa.d͡zeˈɾet/ /ʎə.d͡zəˈɾət/ /ʎə.d͡zəˈɾɛt/ n masc
lazzaretto

llatí /ʎaˈti/ adj masc
latino
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latino lingua latina
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí clàssic n masc
latino classico

llatí tardà n masc
tardo latino

llatí vulgar n masc
latino volgare

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
lattina
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
arare
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
labbro

llavió /ʎa.viˈo/ /ʎa.βiˈo/ /ʎə.viˈo/ /ʎə.βiˈo/ n masc
tordo pavone

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
seme
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavorar /ʎa.voˈɾaɾ/ /ʎa.βoˈɾa/ /ʎə.voˈɾa/ /ʎə.vuˈɾa/ /ʎə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llavor llavora llavorada llavorades llavoram llavorant llavorar llavorara llavoraran llavorarem llavoraren llavorares llavorareu llavoraria llavorarien llavoraries llavorarà llavoraràs llavoraré llavoraríem llavoraríeu llavorassen llavorasses llavorassin llavorassis llavorat llavorats llavorau llavorava llavoraven llavoraves llavore llavorem llavoren llavores llavoressen llavoresses llavoressin llavoressis llavoreu llavori llavorin llavoris llavoro llavorà llavoràrem llavoràreu llavoràs llavoràssem llavoràsseu llavoràssim llavoràssiu llavoràvem llavoràveu llavorés llavoréssem llavorésseu llavoréssim llavoréssiu llavorí occ sept val v
laborare

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
allora
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
fiocco

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
liuto
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebeig /ʎeˈbet͡ʃ/ /ʎəˈbət͡ʃ/ /ʎəˈbɛt͡ʃ/ /ʎəˈβɛt͡ʃ/ n masc
libeccio

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
lepre
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llec /ˈʎek/ llega adj masc
profano

llegar /ʎeˈɣa/ /ʎeˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleg llega llegada llegades llegam llegant llegar llegara llegaran llegarem llegaren llegares llegareu llegaria llegarien llegaries llegarà llegaràs llegaré llegaríem llegaríeu llegassen llegasses llegassin llegassis llegat llegats llegau llegava llegaven llegaves llego llegue lleguem lleguen llegues lleguessen lleguesses lleguessin lleguessis llegueu llegui lleguin lleguis llegués lleguéssem lleguésseu lleguéssim lleguéssiu lleguí llegà llegàrem llegàreu llegàs llegàssem llegàsseu llegàssim llegàssiu llegàvem llegàveu occ sept val v
legare

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
lascito

llegenda n fem
leggenda epopea

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
leggendario

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
leggere

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
legume

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
legge
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.
titolo
Relació d'un metall preciós respecte altres additius o impureses.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
leale

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
lealmente

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
lealtà

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
brutto

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
mensola

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
biancheria
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
lingua
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
lingua dei segni linguaggio mimico

llengua de signes catalana n fem
lingua dei segni catalana

llengua de signes francesa n fem
lingua dei segni francese

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
sagliola sogliola
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
linguaggio lingua
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.
linguaggio
Manera d’expressar-se.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
lenticchia

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
legna
Fusta que es destina a fer foc.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
tela

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
lenzuolo

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopardo

llepafils /ˌʎe.paˈfiɫs/ llepafils adj
schizzinoso
(també substantivat) Aquell qui és massa escrupolós amb el menjar.
puntiglioso
El qui és massa crític i busca tots els possibles defectes en qualsevol cosa.

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
leccare
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
fetta
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
furbo
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
latte

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
lettera
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lletrege lletregem lletregen lletreges lletregessen lletregesses lletregessin lletregessis lletregeu lletregi lletregin lletregis lletregés lletregéssem lletregésseu lletregéssim lletregéssiu lletregí lletreig lletreja lletrejada lletrejades lletrejam lletrejant lletrejar lletrejara lletrejaran lletrejarem lletrejaren lletrejares lletrejareu lletrejaria lletrejarien lletrejaries lletrejarà lletrejaràs lletrejaré lletrejaríem lletrejaríeu lletrejassen lletrejasses lletrejassin lletrejassis lletrejat lletrejats lletrejau lletrejava lletrejaven lletrejaves lletrejo lletrejà lletrejàrem lletrejàreu lletrejàs lletrejàssem lletrejàsseu lletrejàssim lletrejàssiu lletrejàvem lletrejàveu occ sept val v
compitare
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lletxa /ˈʎe.t͡ʃa/ /ˈʎe.t͡ʃə/ n fem
leccia fasciata

lleu /ˈʎew/ adj
lieve
De poca importància.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
leggero
De poc pes.

lleument /ˌʎewˈmen/ /ˌʎewˈment/ adv
lievemente

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ n masc
tempo libero

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ bal llec llega lleguem lleguen lleguera llegueren llegueres llegues lleguessen lleguesses lleguessin lleguessis llegueu llegui lleguin lleguis llegut llegué lleguérem lleguéreu llegués lleguéssem lleguésseu lleguéssim lleguéssiu lleguí lleim lleis lleu lleuen lleuran lleure lleurem lleureu lleuria lleurien lleuries lleurà lleuràs lleuré lleuríem lleuríeu lleus llevem llevent lleveu llevia llevien llevies llevíem llevíeu occ val v
avere tempo

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
leva

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
ostetrica
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
spartineve spazzaneve

llevant /ʎeˈvant/ /ʎeˈβan/ /ʎeˈβant/ /ʎəˈvant/ /ʎəˈβan/ n masc
levante
Part de l'horitzó per on surt el sol.
Vent que ve de llevant del sol.

llevar /ʎeˈvaɾ/ /ʎeˈβa/ /ʎəˈva/ /ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lleu llev lleva llevada llevades llevam llevant llevar llevara llevaran llevarem llevaren llevares llevareu llevaria llevarien llevaries llevarà llevaràs llevaré llevaríem llevaríeu llevassen llevasses llevassin llevassis llevat llevats llevau llevava llevaven llevaves lleve llevem lleven lleves llevessen llevesses llevessin llevessis lleveu llevi llevin llevis llevo llevà llevàrem llevàreu llevàs llevàssem llevàsseu llevàssim llevàssiu llevàvem llevàveu llevés llevéssem llevésseu llevéssim llevéssiu lleví occ sept val v
levare
Separar alguna cosa del lloc on estava.
alzar
(pronominal) Eixir del llit.
assistere
Assistir la llevadora als parts.
fruttare
Produir fruit.
accrescere toggliere
Estufar-se el pa, una massa que fermenta.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
fermento lievito
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
salvo
exceptuant

llevat que conjunction
a meno che

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
cavatappi

lleó /ʎəˈo/ n masc
leone
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó /ʎəˈo/ n neut
Leone
Persona del signe zodiacal de Lleó.

lli /ˈʎi/ n masc
lino
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertar /ʎi.beɾˈtaɾ/ /ʎi.βerˈta/ /ʎi.βeɾˈta/ /ʎi.βərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llibert lliberta llibertada llibertades llibertam llibertant llibertar llibertara llibertaran llibertarem llibertaren llibertares llibertareu llibertaria llibertarien llibertaries llibertarà llibertaràs llibertaré llibertaríem llibertaríeu llibertassen llibertasses llibertassin llibertassis llibertat llibertats llibertau llibertava llibertaven llibertaves lliberte llibertem lliberten llibertes llibertessen llibertesses llibertessin llibertessis lliberteu lliberti llibertin llibertis lliberto llibertà llibertàrem llibertàreu llibertàs llibertàssem llibertàsseu llibertàssim llibertàssiu llibertàvem llibertàveu llibertés llibertéssem llibertésseu llibertéssim llibertéssiu llibertí occ sept val v
affrancare

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
libertà
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
libro
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
libreria
Botiga on es poden comprar llibres.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ adj masc
libresco

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
taccuino
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
libraio

llicenciar /ʎi.sen.siˈa/ /ʎi.sen.siˈaɾ/ /ʎi.sən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llicencia llicenciada llicenciades llicenciam llicenciant llicenciar llicenciara llicenciaran llicenciarem llicenciaren llicenciares llicenciareu llicenciaria llicenciarien llicenciaries llicenciarà llicenciaràs llicenciaré llicenciaríem llicenciaríeu llicenciassen llicenciasses llicenciassin llicenciassis llicenciat llicenciats llicenciau llicenciava llicenciaven llicenciaves llicencie llicenciem llicencien llicencies llicenciessen llicenciesses llicenciessin llicenciessis llicencieu llicencii llicencio llicencià llicenciàrem llicenciàreu llicenciàs llicenciàssem llicenciàsseu llicenciàssim llicenciàssiu llicenciàvem llicenciàveu llicenciés llicenciéssem llicenciésseu llicenciéssim llicenciéssiu llicencií llicenciï llicenciïn llicenciïs occ sept val v
licenziare
Donar algun tipus de permís, llicència.
Atorgar a una persona o grup (un curs, una promoció, etc.) la titulació de llicenciat.
Lliurar d'un servei o obligació, especialment referit a l'exèrcit.
Acomiadar a algú, fer-lo fora d'alguna organització (empresa, organisme públic, etc.)

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
licenza

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
lega
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
copricapo
Peça de vestir que es posa al cap.
legatura
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
legare
Assegurar amb una corda o similar.
pomiciare
Flirtejar

llim /ˈʎim/ n masc
limo
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
lima
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
lime limetta
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
lumaca

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llim llima llimada llimades llimam llimant llimar llimara llimaran llimarem llimaren llimares llimareu llimaria llimarien llimaries llimarà llimaràs llimaré llimaríem llimaríeu llimassen llimasses llimassin llimassis llimat llimats llimau llimava llimaven llimaves llime llimem llimen llimes llimessen llimesses llimessin llimessis llimeu llimi llimin llimis llimo llimà llimàrem llimàreu llimàs llimàssem llimàsseu llimàssim llimàssiu llimàvem llimàveu llimés lliméssem llimésseu lliméssim lliméssiu llimí occ sept val v
limare
Treballar amb la llima.
Polir o retocar alguna obra.

llimbs /ˈʎims/ n masc
limbo

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
limone
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
architrave

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
soglia
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
iris giglio

llis /ˈʎis/ adj masc
regolare

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
scivolare
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
scivoloso

llista /ˈʎis.ta/ n fem
lista
Tira o ratlla diferent en una tela.
Registre o full de paper amb una enumeració o compilació d'un conjunt d'elements.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistar /ʎisˈta/ /ʎisˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llist llista llistada llistades llistam llistant llistar llistara llistaran llistarem llistaren llistares llistareu llistaria llistarien llistaries llistarà llistaràs llistaré llistaríem llistaríeu llistassen llistasses llistassin llistassis llistat llistats llistau llistava llistaven llistaves lliste llistem llisten llistes llistessen llistesses llistessin llistessis llisteu llisti llistin llistis llisto llistà llistàrem llistàreu llistàs llistàssem llistàsseu llistàssim llistàssiu llistàvem llistàveu llistés llistéssem llistésseu llistéssim llistéssiu llistí occ sept val v
listare
Adornar alguna cosa amb llistes.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
listato
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llistat /ʎisˈtat/ n masc
listato
(informàtica) Còpia impresa d'un programa o conjunt de dades.

llistó /ʎisˈto/ n masc
striscia di legno

llit n masc
letto giaciglio
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
letto alveo
Camí per on corren les aigües fluvials.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
barella
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
cuccetta
Llit fix en una cabina d’una embarcació, un tren.
letto a castello
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
libbra lira

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
consegna

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
libero
Que no depèn d'altri.

lliurecanvisme /ʎiw.ɾe.kamˈbiz.me/ /ʎiw.ɾe.kaɱˈviz.me/ /ʎiw.ɾə.kəmˈbiz.mə/ /ʎiw.ɾə.kəɱˈviz.mə/ n masc
libero scambio

lliçó n fem
lezione
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
lode

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
lodare

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
lupa

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
spigola

llobí /ʎoˈbi/ /ʎoˈβi/ /ʎuˈbi/ /ʎuˈβi/ n masc
lupino

lloc n masc
luogo posto

lloca /ˈʎɔ.ka/ /ˈʎɔ.kə/ n fem
chioccia
Gallina que cova i cria pollets.

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
luogotenente

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
locare noleggiare
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
affittare noleggiare
Prendre a lloguer.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
borgata

llogater /ʎo.ɣaˈte/ /ʎo.ɣaˈteɾ/ /ʎo.ɣəˈte/ /ʎu.ɣəˈte/ n masc
inquilino

lloguer /ʎoˈɣe/ /ʎoˈɣeɾ/ /ʎuˈɣe/ n masc
noleggio

llom /ˈʎom/ n masc
lombata

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ adj masc
lombardo
Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
ombelico

llonguet /ʎoŋˈget/ /ʎuŋˈgɛt/ n masc
panino
Pa petit, llargarut i estret amb un solc gran.

llop n masc
lupo
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
alloro lauro
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
coniglietto

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
pappagallo
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
palco
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

llucar /ʎuˈka/ /ʎuˈkaɾ/ lluca llucada llucades llucant llucar llucaran llucarem llucaren llucares llucareu llucaria llucarien llucaries llucarà llucaràs llucaré llucaríem llucaríeu llucat llucats llucava llucaven llucaves lluco llucà llucàrem llucàreu llucàvem llucàveu lluque lluquem lluquen lluques lluquessen lluquesses lluquessin lluquessis lluqueu lluqui lluquin lluquis lluqués lluquéssem lluquésseu lluquéssim lluquéssiu lluquí occ v
codiare
Mirar, observar amb atenció.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
lucarino

llufa /ˈʎu.fa/ /ˈʎu.fə/ n fem
vescia
Ventositat expel·lida sense soroll.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
lotta
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
lottare

llum n fem
luce
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lampada
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
lucerna
Llum d'oli amb un recipient metàl·lic, un peu de base i un agafador.
luminare
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluminositat /ʎu.mi.no.ziˈtat/ /ʎu.mi.nu.ziˈtat/ n fem
luminosità

lluminària /ʎu.miˈna.ɾi.a/ /ʎu.miˈna.ɾi.ə/ n masc
luminaria

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
luminoso
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
luna satellite
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
lontano

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
lontano

llur /ˈʎur/ adj
loro

lluç /ˈʎus/ n masc
nasello
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
lacrima

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
peccato
Allò que inspira pietat.

llòbrec /ˈʎɔ.bɾek/ llòbrega adj masc
lugubre

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
lontra

localitat /ɫo.ka.ɫiˈtat/ /ɫo.kə.ɫiˈtat/ /ɫu.kə.ɫiˈtat/ n fem
località
Lloc habitat per persones que hi resideixen habitualment.
Cadascun dels seients que es venen en una sala d'espectacles.

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) localitz localitza localitzada localitzades localitzam localitzant localitzar localitzara localitzaran localitzarem localitzaren localitzares localitzareu localitzaria localitzarien localitzaries localitzarà localitzaràs localitzaré localitzaríem localitzaríeu localitzassen localitzasses localitzassin localitzassis localitzat localitzats localitzau localitzava localitzaven localitzaves localitze localitzem localitzen localitzes localitzessen localitzesses localitzessin localitzessis localitzeu localitzi localitzin localitzis localitzo localitzà localitzàrem localitzàreu localitzàs localitzàssem localitzàsseu localitzàssim localitzàssiu localitzàvem localitzàveu localitzés localitzéssem localitzésseu localitzéssim localitzéssiu localitzí occ sept val v
localizzare

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ n fem
locuzione

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritmo

logístic /ɫoˈd͡ʒis.tik/ /ɫoˈʒis.tik/ /ɫuˈʒis.tik/ adj masc
logistico

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistica

lona /ˈɫo.na/ /ˈɫo.nə/ n fem
olona

longa /ˈɫoŋ.ɡa/ /ˈɫoŋ.ɡə/ n fem
lunga

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ longeva adj masc
longevo

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
lunghezza

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
verboso
Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
lotteria

lubrificar /ɫu.bɾi.fiˈkaɾ/ /ɫu.βɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lubrific lubrifica lubrificada lubrificades lubrificam lubrificant lubrificar lubrificara lubrificaran lubrificarem lubrificaren lubrificares lubrificareu lubrificaria lubrificarien lubrificaries lubrificarà lubrificaràs lubrificaré lubrificaríem lubrificaríeu lubrificassen lubrificasses lubrificassin lubrificassis lubrificat lubrificats lubrificau lubrificava lubrificaven lubrificaves lubrifico lubrificà lubrificàrem lubrificàreu lubrificàs lubrificàssem lubrificàsseu lubrificàssim lubrificàssiu lubrificàvem lubrificàveu lubrifique lubrifiquem lubrifiquen lubrifiques lubrifiquessen lubrifiquesses lubrifiquessin lubrifiquessis lubrifiqueu lubrifiqui lubrifiquin lubrifiquis lubrifiqués lubrifiquéssem lubrifiquésseu lubrifiquéssim lubrifiquéssiu lubrifiquí occ sept val v
lubrificare

lucrar /ɫuˈkɾa/ /ɫuˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lucr lucra lucrada lucrades lucram lucrant lucrar lucrara lucraran lucrarem lucraren lucrares lucrareu lucraria lucrarien lucraries lucrarà lucraràs lucraré lucraríem lucraríeu lucrassen lucrasses lucrassin lucrassis lucrat lucrats lucrau lucrava lucraven lucraves lucre lucrem lucren lucres lucressen lucresses lucressin lucressis lucreu lucri lucrin lucris lucro lucrà lucràrem lucràreu lucràs lucràssem lucràsseu lucràssim lucràssiu lucràvem lucràveu lucrés lucréssem lucrésseu lucréssim lucréssiu lucrí occ sept val v
lucrare

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
lucrativo
Que produeix benefici en diners.

lucre /ˈɫu.kɾe/ /ˈɫu.kɾə/ n masc
lucro

lumbar /ɫumˈbar/ adj
lombare

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
lente d'ingrandimento

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
lupus
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

lustre /ˈɫus.tɾe/ /ˈɫus.tɾə/ n masc
lustro

luteci n masc
lutezio

luxar /ɫukˈsa/ /ɫukˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lux luxa luxada luxades luxam luxant luxar luxara luxaran luxarem luxaren luxares luxareu luxaria luxarien luxaries luxarà luxaràs luxaré luxaríem luxaríeu luxassen luxasses luxassin luxassis luxat luxats luxau luxava luxaven luxaves luxe luxem luxen luxes luxessen luxesses luxessin luxessis luxeu luxi luxin luxis luxo luxà luxàrem luxàreu luxàs luxàssem luxàsseu luxàssim luxàssiu luxàvem luxàveu luxés luxéssem luxésseu luxéssim luxéssiu luxí occ sept val v
lussare

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
lussemburghese
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

làvic /ˈɫa.vik/ /ˈɫa.vik/ /ˈɫa.βik/ adj masc
lavico

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
lessico

lícit /ˈɫi.sit/ lícita adj masc
lecito

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
duce

lígur /ˈɫi.ɣur/ adj
ligure
Relatiu o pertanyent a Ligúria o la seva parla.

límit /ˈɫi.mit/ n masc
limite confine

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
linea universo
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
linea equatore spettrale
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
linea
Límit.
Cordó o trinxera per a destorbar l'entrada en alguna part.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
linea messa
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid adj masc
liquido
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
liquido

lívid /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.βit/ adj masc
livido

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logica

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
macabro

macadamitzar /ma.ka.ða.miˈd͡za/ /ma.ka.ða.miˈza/ /ma.ka.ða.miˈzaɾ/ /mə.kə.ðə.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) macadamitz macadamitza macadamitzada macadamitzades macadamitzam macadamitzant macadamitzar macadamitzara macadamitzaran macadamitzarem macadamitzaren macadamitzares macadamitzareu macadamitzaria macadamitzarien macadamitzaries macadamitzarà macadamitzaràs macadamitzaré macadamitzaríem macadamitzaríeu macadamitzassen macadamitzasses macadamitzassin macadamitzassis macadamitzat macadamitzats macadamitzau macadamitzava macadamitzaven macadamitzaves macadamitze macadamitzem macadamitzen macadamitzes macadamitzessen macadamitzesses macadamitzessin macadamitzessis macadamitzeu macadamitzi macadamitzin macadamitzis macadamitzo macadamitzà macadamitzàrem macadamitzàreu macadamitzàs macadamitzàssem macadamitzàsseu macadamitzàssim macadamitzàssiu macadamitzàvem macadamitzàveu macadamitzés macadamitzéssem macadamitzésseu macadamitzéssim macadamitzéssiu macadamitzí occ sept val v
macadamizzare

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mac maca macada macades macam macant macar macara macaran macarem macaren macares macareu macaria macarien macaries macarà macaràs macaré macaríem macaríeu macassen macasses macassin macassis macat macats macau macava macaven macaves maco macà macàrem macàreu macàs macàssem macàsseu macàssim macàssiu macàvem macàveu maque maquem maquen maques maquessen maquesses maquessin maquessis maqueu maqui maquin maquis maqués maquéssem maquésseu maquéssim maquéssiu maquí occ sept val v
ammaccare
Danyar un cos amb contusions.

macarró /ma.kaˈro/ /mə.kəˈro/ n masc
penna
(normalment en plural) Pasta de farina en forma de tub curt tallat al biaix.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
macedonico
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
macedone
Persona que habita o és originària de Macedònia.

macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ n fem
macedonia

maceració /ma.se.ɾa.siˈo/ /mə.sə.ɾə.siˈo/ n fem
macerazione

macerar /ma.seˈɾa/ /ma.seˈɾaɾ/ /mə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) macer macera macerada macerades maceram macerant macerar macerara maceraran macerarem maceraren macerares macerareu maceraria macerarien maceraries macerarà maceraràs maceraré maceraríem maceraríeu macerassen macerasses macerassin macerassis macerat macerats macerau macerava maceraven maceraves macere macerem maceren maceres maceressen maceresses maceressin maceressis macereu maceri macerin maceris macero macerà maceràrem maceràreu maceràs maceràssem maceràsseu maceràssim maceràssiu maceràvem maceràveu macerés maceréssem macerésseu maceréssim maceréssiu macerí occ sept val v
macerare
Estovar una cosa submergint-la en un líquid.

madeira /maˈðej.ɾa/ /məˈðɛj.ɾə/ n masc
madera

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
matrigna

madrileny /mə.ðɾiˈɫəɲ/ /mə.ðɾiˈɫɛɲ/ adj masc
madrileno

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
fragola

maduixa de bosc n fem
fragola di bosco fragolina di bosco

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
maturo
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) madur madura madurada madurades maduram madurant madurar madurara maduraran madurarem maduraren madurares madurareu maduraria madurarien maduraries madurarà maduraràs maduraré maduraríem maduraríeu madurassen madurasses madurassin madurassis madurat madurats madurau madurava maduraven maduraves madure madurem maduren madures maduressen maduresses maduressin maduressis madureu maduri madurin maduris maduro madurà maduràrem maduràreu maduràs maduràssem maduràsseu maduràssim maduràssiu maduràvem maduràveu madurés maduréssem madurésseu maduréssim maduréssiu madurí occ sept val v
maturare

mag /ˈmak/ n masc
mago
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
magazzino

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
maddalena madeleine

magenc /maˈd͡ʒeŋ/ /maˈd͡ʒeŋk/ /maˈʒeŋ/ /məˈʒəŋk/ /məˈʒɛŋ/ /məˈʒɛŋk/ adj masc
maggengo

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magistral /ma.d͡ʒisˈtɾaɫ/ /ma.ʒisˈtɾaɫ/ /mə.ʒisˈtɾaɫ/ adj
magistrale

magistrat /ma.ʒisˈtɾat/ /mə.ʒisˈtɾat/ n masc
magistrato

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
magnate

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnesio

magnet /maɡˈnet/ /məɡˈnɛt/ n masc
magnete

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetismo

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnetitz magnetitza magnetitzada magnetitzades magnetitzam magnetitzant magnetitzar magnetitzara magnetitzaran magnetitzarem magnetitzaren magnetitzares magnetitzareu magnetitzaria magnetitzarien magnetitzaries magnetitzarà magnetitzaràs magnetitzaré magnetitzaríem magnetitzaríeu magnetitzassen magnetitzasses magnetitzassin magnetitzassis magnetitzat magnetitzats magnetitzau magnetitzava magnetitzaven magnetitzaves magnetitze magnetitzem magnetitzen magnetitzes magnetitzessen magnetitzesses magnetitzessin magnetitzessis magnetitzeu magnetitzi magnetitzin magnetitzis magnetitzo magnetitzà magnetitzàrem magnetitzàreu magnetitzàs magnetitzàssem magnetitzàsseu magnetitzàssim magnetitzàssiu magnetitzàvem magnetitzàveu magnetitzés magnetitzéssem magnetitzésseu magnetitzéssim magnetitzéssiu magnetitzí occ sept val v
magnetizzare
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magneto- /maŋˈne.to/ /maɡˈne.to/ /məŋˈnɛ.to/ /məŋˈnɛ.tu/ prefix
magneto-

magnetostratigrafia /maŋˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /maɡˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /məŋˌnɛ.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /məŋˌnɛ.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
magnetostratigrafia

magnetostàtic /maŋ.ne.tosˈta.tik/ /maɡ.ne.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tusˈta.tik/ adj masc
magnetostatico

magnetostàtica /maŋ.ne.tosˈta.ti.ka/ /maɡ.ne.tosˈta.ti.ka/ /məŋ.nə.tosˈta.ti.kə/ /məŋ.nə.tusˈta.ti.kə/ n fem
magnetostatica

magnificar /maŋ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈkaɾ/ /məŋ.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnific magnifica magnificada magnificades magnificam magnificant magnificar magnificara magnificaran magnificarem magnificaren magnificares magnificareu magnificaria magnificarien magnificaries magnificarà magnificaràs magnificaré magnificaríem magnificaríeu magnificassen magnificasses magnificassin magnificassis magnificat magnificats magnificau magnificava magnificaven magnificaves magnifico magnificà magnificàrem magnificàreu magnificàs magnificàssem magnificàsseu magnificàssim magnificàssiu magnificàvem magnificàveu magnifique magnifiquem magnifiquen magnifiques magnifiquessen magnifiquesses magnifiquessin magnifiquessis magnifiqueu magnifiqui magnifiquin magnifiquis magnifiqués magnifiquéssem magnifiquésseu magnifiquéssim magnifiquéssiu magnifiquí occ sept val v
magnificare

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
grandeza

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
magnetico

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
magnifico

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnolia

magolar /ma.ɣoˈɫa/ /ma.ɣoˈɫaɾ/ /mə.ɣoˈɫa/ /mə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magol magola magolada magolades magolam magolant magolar magolara magolaran magolarem magolaren magolares magolareu magolaria magolarien magolaries magolarà magolaràs magolaré magolaríem magolaríeu magolassen magolasses magolassin magolassis magolat magolats magolau magolava magolaven magolaves magole magolem magolen magoles magolessen magolesses magolessin magolessis magoleu magoli magolin magolis magolo magolà magolàrem magolàreu magolàs magolàssem magolàsseu magolàssim magolàssiu magolàvem magolàveu magolés magoléssem magolésseu magoléssim magoléssiu magolí occ sept val v
ammaccare

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
melagrana

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
magro

magribí /ma.ɣɾiˈbi/ /mə.ɣɾiˈβi/ adj masc
magrebino
Relatiu o pertanyent al Magrib.

magribí /ma.ɣɾiˈbi/ /mə.ɣɾiˈβi/ n masc
magrebino
Persona que habita o és originària del Magrib.

maharaja /ma.haˈɾa.d͡ʒa/ /ma.haˈɾa.ʒa/ /mə.həˈɾa.ʒə/ n masc
maharajah

mai adv
mai giammai

maig n masc
maggio
Cinquè mes de l'any.

maimó /majˈmo/ /məjˈmo/ adj masc
parsimonioso

mainada /majˈna.ða/ /məjˈna.ðə/ n fem
marmaglia
Conjunt de criatures d'una casa.

mainadera /maj.naˈðe.ɾa/ n fem
balia

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
maionese

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
maestà

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
maggiore
Més gran.
Més important.
Que s’encarrega del detall en un cos de l'exèrcit.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n fem
maggiore
(nàutica) Vela principal d'una embarcació que va en l'arbre mestre o major.
Primera premissa d'un sil·logisme.

major d'edat n neut
maggiore
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
maggiordomo

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
maggioranza

mal adj masc
brutto cattivo
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal adv
male
Complement de manera, no gens bé.

mal n masc
male
Maldat, fet inacceptable moralment.
Sensació de dolor o malaltia.
Resultat físic d'un cop o estrip, dany

mal de cap n masc
mal di testa

malacostumar /ma.ɫa.kos.tuˈma/ /ma.ɫa.kos.tuˈmaɾ/ /mə.ɫə.kos.tuˈma/ /mə.ɫə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malacostum malacostuma malacostumada malacostumades malacostumam malacostumant malacostumar malacostumara malacostumaran malacostumarem malacostumaren malacostumares malacostumareu malacostumaria malacostumarien malacostumaries malacostumarà malacostumaràs malacostumaré malacostumaríem malacostumaríeu malacostumassen malacostumasses malacostumassin malacostumassis malacostumat malacostumats malacostumau malacostumava malacostumaven malacostumaves malacostume malacostumem malacostumen malacostumes malacostumessen malacostumesses malacostumessin malacostumessis malacostumeu malacostumi malacostumin malacostumis malacostumo malacostumà malacostumàrem malacostumàreu malacostumàs malacostumàssem malacostumàsseu malacostumàssim malacostumàssiu malacostumàvem malacostumàveu malacostumés malacostuméssem malacostumésseu malacostuméssim malacostuméssiu malacostumí occ sept val v
abituare male

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
malato

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
malattia morbo
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltia òrfena n fem
malattia orfana

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
male

malaparellat /ˌma.ɫa.pa.ɾeˈʎat/ /ˌma.ɫə.pə.ɾəˈjat/ /ˌma.ɫə.pə.ɾəˈʎat/ adj masc
malconcio

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malachite

malaurança /ˌmaɫ.awˈɾan.sa/ /ˌmaɫ.əwˈɾan.sə/ n fem
sfortuna

malaurat /ˌmaɫ.awˈɾat/ /ˌmaɫ.əwˈɾat/ adj masc
miserabile

malbaratar /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/ /ˌmaɫ.βa.ɾaˈtaɾ/ /ˌmaɫ.βə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malbarat malbarata malbaratada malbaratades malbaratam malbaratant malbaratar malbaratara malbarataran malbaratarem malbarataren malbaratares malbaratareu malbarataria malbaratarien malbarataries malbaratarà malbarataràs malbarataré malbarataríem malbarataríeu malbaratassen malbaratasses malbaratassin malbaratassis malbaratat malbaratats malbaratau malbaratava malbarataven malbarataves malbarate malbaratem malbaraten malbarates malbaratessen malbaratesses malbaratessin malbaratessis malbarateu malbarati malbaratin malbaratis malbarato malbaratà malbaratàrem malbaratàreu malbaratàs malbaratàssem malbaratàsseu malbaratàssim malbaratàssiu malbaratàvem malbaratàveu malbaratés malbaratéssem malbaratésseu malbaratéssim malbaratéssiu malbaratí occ sept val v
sprecare

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
maldestro

maldir /ˌmaɫˈdi/ /ˌmaɫˈdiɾ/ L'imperatiu «maldis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal maldeia maldeien maldeies maldeim maldeis maldic maldiem maldient maldieu maldiga maldigau maldiguem maldiguen maldiguera maldigueren maldigueres maldigues maldiguessen maldiguesses maldiguessin maldiguessis maldigueu maldigui maldiguin maldiguis maldigué maldiguérem maldiguéreu maldigués maldiguéssem maldiguésseu maldiguéssim maldiguéssiu maldiguí maldir maldiran maldirem maldireu maldiria maldirien maldiries maldirà maldiràs maldiré maldiríem maldiríeu maldis maldit maldita maldites maldits maldiu maldiuen maldius maldèiem maldèieu maldéiem maldéieu occ val v
maledire
Dir mal d'alguna persona.

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
maledizione

maleficiar /ma.ɫe.fi.siˈa/ /ma.ɫe.fi.siˈaɾ/ /mə.ɫə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maleficia maleficiada maleficiades maleficiam maleficiant maleficiar maleficiara maleficiaran maleficiarem maleficiaren maleficiares maleficiareu maleficiaria maleficiarien maleficiaries maleficiarà maleficiaràs maleficiaré maleficiaríem maleficiaríeu maleficiassen maleficiasses maleficiassin maleficiassis maleficiat maleficiats maleficiau maleficiava maleficiaven maleficiaves maleficie maleficiem maleficien maleficies maleficiessen maleficiesses maleficiessin maleficiessis maleficieu maleficii maleficio maleficià maleficiàrem maleficiàreu maleficiàs maleficiàssem maleficiàsseu maleficiàssim maleficiàssiu maleficiàvem maleficiàveu maleficiés maleficiéssem maleficiésseu maleficiéssim maleficiéssiu maleficií maleficiï maleficiïn maleficiïs occ sept val v
ammaliare

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
maledire
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malenconia /ma.ɫeŋ.koˈni.a/ /mə.ɫəŋ.koˈni.ə/ /mə.ɫəŋ.kuˈni.ə/ n fem
malinconia

malenconiós /ma.ɫeŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ku.niˈos/ adj masc
malinconico

malendreç /ˌma.ɫenˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾəs/ /ˌma.ɫənˈdɾɛs/ n masc
disordine

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ bal malentenc malentendran malentendre malentendrem malentendreu malentendria malentendrien malentendries malentendrà malentendràs malentendré malentendríem malentendríeu malentenem malentenen malentenent malenteneu malentenga malentenguem malentenguen malentenguera malentengueren malentengueres malentengues malentenguessen malentenguesses malentenguessin malentenguessis malentengueu malentengui malentenguin malentenguis malentengué malentenguérem malentenguéreu malentengués malentenguéssem malentenguésseu malentenguéssim malentenguéssiu malentenguí malentenia malentenien malentenies malentens malenteníem malenteníeu malentesa malenteses malentesos malentès malentén malentés occ val v
fraintendere

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
malinteso

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
valigia

maleïdament /ma.ɫeˌi.ðaˈmen/ /ma.ɫeˌi.ðaˈment/ /mə.ɫəˌi.ðəˈmen/ /mə.ɫəˌi.ðəˈment/ adv
maledettamente

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
maledetto

malfactor /ˌmaɫ.fakˈto/ /ˌmaɫ.fakˈtoɾ/ adj masc
malfattore

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
sprecare

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
malgrado

malhumorat /ˌma.ɫu.moˈɾat/ /ˌma.ɫu.muˈɾat/ adj masc
arrabbiato

maliciar /ma.ɫi.siˈa/ /ma.ɫi.siˈaɾ/ /mə.ɫi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malicia maliciada maliciades maliciam maliciant maliciar maliciara maliciaran maliciarem maliciaren maliciares maliciareu maliciaria maliciarien maliciaries maliciarà maliciaràs maliciaré maliciaríem maliciaríeu maliciassen maliciasses maliciassin maliciassis maliciat maliciats maliciau maliciava maliciaven maliciaves malicie maliciem malicien malicies maliciessen maliciesses maliciessin maliciessis malicieu malicii malicio malicià maliciàrem maliciàreu maliciàs maliciàssem maliciàsseu maliciàssim maliciàssiu maliciàvem maliciàveu maliciés maliciéssem maliciésseu maliciéssim maliciéssiu malicií maliciï maliciïn maliciïs occ sept val v
maliziare

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
malvagio
maligno
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malmetre /ˌmaɫˈme.tɾe/ /ˌmaɫˈmə.tɾə/ /ˌmaɫˈmɛ.tɾə/ bal malmesa malmeses malmesos malmet malmeta malmetem malmeten malmetent malmetera malmeteren malmeteres malmetes malmetessen malmetesses malmetessin malmetessis malmeteu malmeti malmetia malmetien malmeties malmetin malmetis malmeto malmetran malmetre malmetrem malmetreu malmetria malmetrien malmetries malmetrà malmetràs malmetré malmetríem malmetríeu malmets malmeté malmetérem malmetéreu malmetés malmetéssem malmetésseu malmetéssim malmetéssiu malmetí malmetíem malmetíeu malmès malmés occ sept val v
malmenare

malpensar /ˌmaɫ.penˈsa/ /ˌmaɫ.penˈsaɾ/ /ˌmaɫ.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malpens malpensa malpensada malpensades malpensam malpensant malpensar malpensara malpensaran malpensarem malpensaren malpensares malpensareu malpensaria malpensarien malpensaries malpensarà malpensaràs malpensaré malpensaríem malpensaríeu malpensassen malpensasses malpensassin malpensassis malpensat malpensats malpensau malpensava malpensaven malpensaves malpense malpensem malpensen malpenses malpensessen malpensesses malpensessin malpensessis malpenseu malpensi malpensin malpensis malpenso malpensà malpensàrem malpensàreu malpensàs malpensàssem malpensàsseu malpensàssim malpensàssiu malpensàvem malpensàveu malpensés malpenséssem malpensésseu malpenséssim malpenséssiu malpensí occ sept val v
maliziare

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
incubo brutto sogno

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malto

maltosa n fem
maltosio

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maltract maltracta maltractada maltractades maltractam maltractant maltractar maltractara maltractaran maltractarem maltractaren maltractares maltractareu maltractaria maltractarien maltractaries maltractarà maltractaràs maltractaré maltractaríem maltractaríeu maltractassen maltractasses maltractassin maltractassis maltractat maltractats maltractau maltractava maltractaven maltractaves maltracte maltractem maltracten maltractes maltractessen maltractesses maltractessin maltractessis maltracteu maltracti maltractin maltractis maltracto maltractà maltractàrem maltractàreu maltractàs maltractàssem maltractàsseu maltractàssim maltractàssiu maltractàvem maltractàveu maltractés maltractéssem maltractésseu maltractéssim maltractéssiu maltractí occ sept val v
maltrattare

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
fianco

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
malvisto

mal·leabilitat /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈtat/ /maɫ.ɫe.a.bi.ɫiˈtat/ /mə.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.bi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
malleabilità

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
malleabile

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
malleolo

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
malevolo

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
malizia

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
pompino

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mam mama mamada mamades mamam mamant mamar mamara mamaran mamarem mamaren mamares mamareu mamaria mamarien mamaries mamarà mamaràs mamaré mamaríem mamaríeu mamassen mamasses mamassin mamassis mamat mamats mamau mamava mamaven mamaves mame mamem mamen mames mamessen mamesses mamessin mamessis mameu mami mamin mamis mamo mamà mamàrem mamàreu mamàs mamàssem mamàsseu mamàssim mamàssiu mamàvem mamàveu mamés maméssem mamésseu maméssim maméssiu mamí occ sept val v
popare
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
mammario

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
mammella

mameluc /ma.meˈɫuk/ /mə.məˈɫuk/ n masc
mammalucco

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
mammifero

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
comandamento
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

manar /maˈna/ /maˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) man mana manada manades manam manant manar manara manaran manarem manaren manares manareu manaria manarien manaries manarà manaràs manaré manaríem manaríeu manassen manasses manassin manassis manat manats manau manava manaven manaves mane manem manen manes manessen manesses manessin manessis maneu mani manin manis mano manà manàrem manàreu manàs manàssem manàsseu manàssim manàssiu manàvem manàveu manés manéssem manésseu manéssim manéssiu maní occ sept val v
comandare
Donar ordres.
Exercir l'autoritat sobre alguna cosa.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
mancanza

mancar /maŋˈka/ /maŋˈkaɾ/ /məŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manc manca mancada mancades mancam mancant mancar mancara mancaran mancarem mancaren mancares mancareu mancaria mancarien mancaries mancarà mancaràs mancaré mancaríem mancaríeu mancassen mancasses mancassin mancassis mancat mancats mancau mancava mancaven mancaves manco mancà mancàrem mancàreu mancàs mancàssem mancàsseu mancàssim mancàssiu mancàvem mancàveu manque manquem manquen manques manquessen manquesses manquessin manquessis manqueu manqui manquin manquis manqués manquéssem manquésseu manquéssim manquéssiu manquí occ sept val v
mancare
(seguit de la preposició de) No haver-n'hi prou, d'una cosa necessària.
No estar complet.

manco /ˈmaŋ.ko/ /ˈmaŋ.ku/ adj masc
monco

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarino

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarino
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandolino

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
polpetta

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
pigrizia
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
mascella

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ adj
curiosone
Que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ n neut
curiosone
Persona que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

maneig /maˈnet͡ʃ/ /məˈnət͡ʃ/ /məˈnɛt͡ʃ/ n masc
maneggio

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manege manegem manegen maneges manegessen manegesses manegessin manegessis manegeu manegi manegin manegis manegés manegéssem manegésseu manegéssim manegéssiu manegí maneig maneja manejada manejades manejam manejant manejar manejara manejaran manejarem manejaren manejares manejareu manejaria manejarien manejaries manejarà manejaràs manejaré manejaríem manejaríeu manejassen manejasses manejassin manejassis manejat manejats manejau manejava manejaven manejaves manejo manejà manejàrem manejàreu manejàs manejàssem manejàsseu manejàssim manejàssiu manejàvem manejàveu occ sept val v
maneggiare
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.

manescal /ma.nesˈkaɫ/ /mə.nəsˈkaɫ/ n masc
maniscalco
(històric) Persona encarregada de la cura dels animals, especialment els cavalls.

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
piccola mano
Mà petita.
lancetta
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.
maniglia
Peça d'algunes màquines que, en accionar-la es posa en marxa el mecanisme.

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganese

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mangoo

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
mania

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
ospedale psichiatrico

manifasser /ma.ni.faˈse/ /ma.ni.faˈseɾ/ /mə.ni.fəˈse/ adj masc
invadante
Que manifasseja.

manifasser /ma.ni.faˈse/ /ma.ni.faˈseɾ/ /mə.ni.fəˈse/ n masc
ficcanaso
Qui manifasseja.

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
dimostrazione

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manifest manifesta manifestada manifestades manifestam manifestant manifestar manifestara manifestaran manifestarem manifestaren manifestares manifestareu manifestaria manifestarien manifestaries manifestarà manifestaràs manifestaré manifestaríem manifestaríeu manifestassen manifestasses manifestassin manifestassis manifestat manifestats manifestau manifestava manifestaven manifestaves manifeste manifestem manifesten manifestes manifestessen manifestesses manifestessin manifestessis manifesteu manifesti manifestin manifestis manifesto manifestà manifestàrem manifestàreu manifestàs manifestàssem manifestàsseu manifestàssim manifestàssiu manifestàvem manifestàveu manifestés manifestéssem manifestésseu manifestéssim manifestéssiu manifestí occ sept val v
manifestare
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
manetta
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.
braccialetto
Anell de ferro que es posa al canell com a ornament; braçalet.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipolazione

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
manipolare
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
manichino
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manovella /ma.noˈve.ʎa/ /ma.noˈβe.ʎa/ /mə.noˈve.ʎə/ /mə.nuˈve.ʎə/ /mə.nuˈβe.ʎə/ n fem
manovella

mans /ˈmans/ adj masc
docile
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
dimora

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
mansueto

mant /ˈman/ /ˈmant/ adj masc
sostanziale

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
coperta
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.
diavolo di mare
Peix de la família dels mobúlids de cos romboïdal fins a 5,5 m de llargada i 3,5 m d'amplada (Mobula mobular).

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
burro

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
mantello

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
manutenzione

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
mantenere
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

mantornar /man.torˈna/ /man.toɾˈna/ /man.toɾˈnaɾ/ /mən.toɾˈna/ /mən.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mantorna mantornada mantornades mantornant mantornar mantornara mantornaran mantornarem mantornaren mantornares mantornareu mantornaria mantornarien mantornaries mantornarà mantornaràs mantornaré mantornaríem mantornaríeu mantornassen mantornasses mantornat mantornats mantornava mantornaven mantornaves mantorne mantornem mantornen mantornes mantornessen mantornesses mantorneu mantorno mantornà mantornàrem mantornàreu mantornàssem mantornàsseu mantornàvem mantornàveu mantornés mantornéssem mantornésseu mantorní occ val val (1) v
rivangare

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manuale
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
manuale
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manualitat /ma.nu.a.ɫiˈtat/ /mə.nu.ə.ɫiˈtat/ n fem
mestiere

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
manubrio
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manufactura /ma.nu.fakˈtu.ɾa/ /mə.nu.fəkˈtu.ɾə/ n fem
manufattura

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manufactur manufactura manufacturada manufacturades manufacturam manufacturant manufacturar manufacturara manufacturaran manufacturarem manufacturaren manufacturares manufacturareu manufacturaria manufacturarien manufacturaries manufacturarà manufacturaràs manufacturaré manufacturaríem manufacturaríeu manufacturassen manufacturasses manufacturassin manufacturassis manufacturat manufacturats manufacturau manufacturava manufacturaven manufacturaves manufacture manufacturem manufacturen manufactures manufacturessen manufacturesses manufacturessin manufacturessis manufactureu manufacturi manufacturin manufacturis manufacturo manufacturà manufacturàrem manufacturàreu manufacturàs manufacturàssem manufacturàsseu manufacturàssim manufacturàssiu manufacturàvem manufacturàveu manufacturés manufacturéssem manufacturésseu manufacturéssim manufacturéssiu manufacturí occ sept val v
manifatturare

manumetre /ma.nuˈme.tɾe/ /mə.nuˈmə.tɾə/ /mə.nuˈmɛ.tɾə/ bal manumesa manumeses manumesos manumet manumeta manumetem manumeten manumetent manumetera manumeteren manumeteres manumetes manumetessen manumetesses manumetessin manumetessis manumeteu manumeti manumetia manumetien manumeties manumetin manumetis manumeto manumetran manumetre manumetrem manumetreu manumetria manumetrien manumetries manumetrà manumetràs manumetré manumetríem manumetríeu manumets manumeté manumetérem manumetéreu manumetés manumetéssem manumetésseu manumetéssim manumetéssiu manumetí manumetíem manumetíeu manumès manumés occ sept val v
affrancare

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
manoscritto

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
soffietto mantice

manxar /maɲˈt͡ʃa/ /maɲˈt͡ʃaɾ/ /məɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manx manxa manxada manxades manxam manxant manxar manxara manxaran manxarem manxaren manxares manxareu manxaria manxarien manxaries manxarà manxaràs manxaré manxaríem manxaríeu manxassen manxasses manxassin manxassis manxat manxats manxau manxava manxaven manxaves manxe manxem manxen manxes manxessen manxesses manxessin manxessis manxeu manxi manxin manxis manxo manxà manxàrem manxàreu manxàs manxàssem manxàsseu manxàssim manxàssiu manxàvem manxàveu manxés manxéssem manxésseu manxéssim manxéssiu manxí occ sept val v
soffiare

manya /ˈma.ɲa/ /ˈma.ɲə/ n fem
destrezza

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
maniaco

mapa /ˈma.pa/ n masc
carta

mapamundi /ˌma.paˈmun.di/ /ˌma.pəˈmun.di/ n masc
mappamondo

mapatge /maˈpa.d͡ʒe/ /məˈpad.ʒə/ n masc
mappatura

maquiavel·lisme /ma.ki.a.veɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeˈɫiz.me/ /mə.ki.ə.vəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəˈɫiz.mə/ n masc
machiavellismo

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
machiavellico

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
trucco
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinar /ma.kiˈna/ /ma.kiˈnaɾ/ /mə.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maquina maquinada maquinades maquinam maquinant maquinar maquinara maquinaran maquinarem maquinaren maquinares maquinareu maquinaria maquinarien maquinaries maquinarà maquinaràs maquinaré maquinaríem maquinaríeu maquinassen maquinasses maquinassin maquinassis maquinat maquinats maquinau maquinava maquinaven maquinaves maquine maquinem maquinen maquines maquinessen maquinesses maquinessin maquinessis maquineu maquini maquinin maquinis maquino maquinà maquinàrem maquinàreu maquinàs maquinàssem maquinàsseu maquinàssim maquinàssiu maquinàvem maquinàveu maquinés maquinéssem maquinésseu maquinéssim maquinéssiu maquiní maquín occ sept val v
macchinare

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ n fem
temperino
Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
mare

mar arrissada n fem
mare quasi calmo

mar brava n fem
mare molto agitato

mar desfeta n fem
mare grosso

mar enorme n fem
mare tempestoso

mar molt alta n fem
mare molto grosso

mar plana n fem
mare calmo

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maraca

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
smeraldo

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maratona

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmo

marc /ˈmark/ n masc
marco
Antiga unitat monetària d’Alemanya.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
marchio
Senyal que un objecte deixa en un altre.
marca
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
marcare
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
comporre
(telecomunicacions) Seleccionar en un telèfon el número corresponent per trucar a algú.

marcenc /marˈseŋ/ /maɾˈseŋ/ /maɾˈseŋk/ /mərˈsɛŋ/ /mərˈsɛŋk/ /məɾˈsəŋk/ adj masc
marzolino

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
marziano
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
marziano
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
madre mamma
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
marea

maregassa /ma.ɾeˈɣa.sa/ /mə.ɾəˈɣa.sə/ n fem
mare agitato

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
stordimento

marejol /ma.ɾeˈd͡ʒɔɫ/ /ma.ɾeˈʒɔɫ/ n masc
mare poco mosso

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
madreperla

maresme /maˈɾez.me/ /məˈɾəz.mə/ /məˈɾɛz.mə/ n masc
palude

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
pratolina

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
margine

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginale

marginar /mar.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈnaɾ/ /mər.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) margina marginada marginades marginam marginant marginar marginara marginaran marginarem marginaren marginares marginareu marginaria marginarien marginaries marginarà marginaràs marginaré marginaríem marginaríeu marginassen marginasses marginassin marginassis marginat marginats marginau marginava marginaven marginaves margine marginem marginen margines marginessen marginesses marginessin marginessis margineu margini marginin marginis margino marginà marginàrem marginàreu marginàs marginàssem marginàsseu marginàssim marginàssiu marginàvem marginàveu marginés marginéssem marginésseu marginéssim marginéssiu marginí margín occ sept val v
marginare
Establir la distància que ocuparan els marges en un escrit.
emarginare
Excloure un grup social a una o diverses persones.

marginat /maɾ.d͡ʒiˈnat/ /mər.ʒiˈnat/ adj masc
reietto

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marid marida maridada maridades maridam maridant maridar maridara maridaran maridarem maridaren maridares maridareu maridaria maridarien maridaries maridarà maridaràs maridaré maridaríem maridaríeu maridassen maridasses maridassin maridassis maridat maridats maridau maridava maridaven maridaves maride maridem mariden marides maridessen maridesses maridessin maridessis marideu maridi maridin maridis marido maridà maridàrem maridàreu maridàs maridàssem maridàsseu maridàssim maridàssiu maridàvem maridàveu maridés maridéssem maridésseu maridéssim maridéssiu maridí occ sept val v
maritare
Casar una dona, prendre marit.

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
coccinella
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
femminuccia
(despectiu) Home homosexual.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marina marinada marinades marinam marinant marinar marinara marinaran marinarem marinaren marinares marinareu marinaria marinarien marinaries marinarà marinaràs marinaré marinaríem marinaríeu marinassen marinasses marinassin marinassis marinat marinats marinau marinava marinaven marinaves marine marinem marinen marines marinessen marinesses marinessin marinessis marineu marini marinin marinis marino marinà marinàrem marinàreu marinàs marinàssem marinàsseu marinàssim marinàssiu marinàvem marinàveu marinés marinéssem marinésseu marinéssim marinéssiu mariní marín occ sept val v
marinare

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
marinaio
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marit /maˈɾit/ n masc
marito

maror /maˈɾo/ /maˈɾoɾ/ /məˈɾo/ n fem
mare mosso

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
marchesa

marquesat /maɾ.keˈzat/ /məɾ.kəˈzat/ n masc
marchesato

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marchese

marrit /maˈrit/ /məˈrit/ adj masc
mesto

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
marocchino marocchina
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
marocchino marocchina
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
sporco
Persona bruta.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
montone ariete
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
marrone bruno
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
marrone
Color castany.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
martello
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
martingala
En les cavalleries ensellades, corretja estreta que agafa la cingla i segueix fins a la gola on s'agafa a altres corretges i que té per funció la de limitar el moviment amunt i avall del cap de l'animal.
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
martirio

martiritzar /mar.ti.ɾiˈd͡za/ /maɾ.ti.ɾiˈza/ /maɾ.ti.ɾiˈzaɾ/ /mər.ti.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) martiritz martiritza martiritzada martiritzades martiritzam martiritzant martiritzar martiritzara martiritzaran martiritzarem martiritzaren martiritzares martiritzareu martiritzaria martiritzarien martiritzaries martiritzarà martiritzaràs martiritzaré martiritzaríem martiritzaríeu martiritzassen martiritzasses martiritzassin martiritzassis martiritzat martiritzats martiritzau martiritzava martiritzaven martiritzaves martiritze martiritzem martiritzen martiritzes martiritzessen martiritzesses martiritzessin martiritzessis martiritzeu martiritzi martiritzin martiritzis martiritzo martiritzà martiritzàrem martiritzàreu martiritzàs martiritzàssem martiritzàsseu martiritzàssim martiritzàssiu martiritzàvem martiritzàveu martiritzés martiritzéssem martiritzésseu martiritzéssim martiritzéssiu martiritzí occ sept val v
martirizzare
Turmentar en odi de la fe catòlica o per defensa de la fe o alguna virtut.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
marciare
Desfilar.
funzionare
Una màquina, anar, rutllar
partire
(castellanisme) Anar-se'n, partir d'un lloc.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
marzo
Tercer mes de l'any.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
marittimo
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
maschio
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
maschilismo

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. masculinitza masculinitzada masculinitzades masculinitzant masculinitzar masculinitzara masculinitzaran masculinitzarem masculinitzaren masculinitzares masculinitzareu masculinitzaria masculinitzarien masculinitzaries masculinitzarà masculinitzaràs masculinitzaré masculinitzaríem masculinitzaríeu masculinitzassen masculinitzasses masculinitzat masculinitzats masculinitzava masculinitzaven masculinitzaves masculinitze masculinitzem masculinitzen masculinitzes masculinitzessen masculinitzesses masculinitzessin masculinitzessis masculinitzeu masculinitzi masculinitzin masculinitzis masculinitzo masculinitzà masculinitzàrem masculinitzàreu masculinitzàssem masculinitzàsseu masculinitzàvem masculinitzàveu masculinitzés masculinitzéssem masculinitzésseu masculinitzéssim masculinitzéssiu masculinitzí occ val val (1) v
mascolinizzare

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
mascolino maschile
Que pertany al mascle.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
segreta

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ massa adj
troppo
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
massa
Agregació de partícules.
Aplec de persones sense diferenciar.
pasta
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
massacro

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
masticare
Trinxar el menjar amb les dents.

masteritzar /mas.te.ɾiˈd͡za/ /mas.te.ɾiˈza/ /mas.te.ɾiˈzaɾ/ /məs.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteritz masteritza masteritzada masteritzades masteritzam masteritzant masteritzar masteritzara masteritzaran masteritzarem masteritzaren masteritzares masteritzareu masteritzaria masteritzarien masteritzaries masteritzarà masteritzaràs masteritzaré masteritzaríem masteritzaríeu masteritzassen masteritzasses masteritzassin masteritzassis masteritzat masteritzats masteritzau masteritzava masteritzaven masteritzaves masteritze masteritzem masteritzen masteritzes masteritzessen masteritzesses masteritzessin masteritzessis masteritzeu masteritzi masteritzin masteritzis masteritzo masteritzà masteritzàrem masteritzàreu masteritzàs masteritzàssem masteritzàsseu masteritzàssim masteritzàssiu masteritzàvem masteritzàveu masteritzés masteritzéssem masteritzésseu masteritzéssim masteritzéssiu masteritzí occ sept val v
masterizzare

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
masticare
mastegar

mastoïdal /mas.to.iˈðaɫ/ /məs.to.iˈðaɫ/ /məs.tu.iˈðaɫ/ adj
mastoideo

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) masturb masturba masturbada masturbades masturbam masturbant masturbar masturbara masturbaran masturbarem masturbaren masturbares masturbareu masturbaria masturbarien masturbaries masturbarà masturbaràs masturbaré masturbaríem masturbaríeu masturbassen masturbasses masturbassin masturbassis masturbat masturbats masturbau masturbava masturbaven masturbaves masturbe masturbem masturben masturbes masturbessen masturbesses masturbessin masturbessis masturbeu masturbi masturbin masturbis masturbo masturbà masturbàrem masturbàreu masturbàs masturbàssem masturbàsseu masturbàssim masturbàssiu masturbàvem masturbàveu masturbés masturbéssem masturbésseu masturbéssim masturbéssiu masturbí occ sept val v
masturbare

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
mastino

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
materasso
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
uccidere ammazzare
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
stesso
Sense canvis.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
materiale
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
materiale
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) materialitz materialitza materialitzada materialitzades materialitzam materialitzant materialitzar materialitzara materialitzaran materialitzarem materialitzaren materialitzares materialitzareu materialitzaria materialitzarien materialitzaries materialitzarà materialitzaràs materialitzaré materialitzaríem materialitzaríeu materialitzassen materialitzasses materialitzassin materialitzassis materialitzat materialitzats materialitzau materialitzava materialitzaven materialitzaves materialitze materialitzem materialitzen materialitzes materialitzessen materialitzesses materialitzessin materialitzessis materialitzeu materialitzi materialitzin materialitzis materialitzo materialitzà materialitzàrem materialitzàreu materialitzàs materialitzàssem materialitzàsseu materialitzàssim materialitzàssiu materialitzàvem materialitzàveu materialitzés materialitzéssem materialitzésseu materialitzéssim materialitzéssiu materialitzí occ sept val v
materializzare

matern /maˈtɛɾn/ /məˈtɛrn/ materna materns adj masc
materno
Relatiu a la mare.

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
materno
Relatiu a la mare.

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
mattino

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ n fem
mattutino

matisar /ma.tiˈza/ /ma.tiˈzaɾ/ /mə.tiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) matisa matisada matisades matisam matisant matisar matisara matisaran matisarem matisaren matisares matisareu matisaria matisarien matisaries matisarà matisaràs matisaré matisaríem matisaríeu matisassen matisasses matisassin matisassis matisat matisats matisau matisava matisaven matisaves matise matisem matisen matises matisessen matisesses matisessin matisessis matiseu matisi matisin matisis matiso matisà matisàrem matisàreu matisàs matisàssem matisàsseu matisàssim matisàssiu matisàvem matisàveu matisés matiséssem matisésseu matiséssim matiséssiu matisí matís occ sept val v
matisare

matraca /maˈtɾa.ka/ /məˈtɾa.kə/ n fem
crepitacolo

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriarca

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) matricul matricula matriculada matriculades matriculam matriculant matricular matriculara matricularan matricularem matricularen matriculares matriculareu matricularia matricularien matricularies matricularà matricularàs matricularé matricularíem matricularíeu matriculassen matriculasses matriculassin matriculassis matriculat matriculats matriculau matriculava matriculaven matriculaves matricule matriculem matriculen matricules matriculessen matriculesses matriculessin matriculessis matriculeu matriculi matriculin matriculis matriculo matriculà matriculàrem matriculàreu matriculàs matriculàssem matriculàsseu matriculàssim matriculàssiu matriculàvem matriculàveu matriculés matriculéssem matriculésseu matriculéssim matriculéssiu matriculí occ sept val v
immatricolare
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
matrimonio
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matrice

matusser /ma.tuˈse/ /ma.tuˈseɾ/ /mə.tuˈse/ adj
malfatto

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
machete

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
materia
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
soggetto
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
mattino mattina

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
sfumatura
Variació d'una tonalitat.

maurí /mawˈɾi/ /məwˈɾi/ n masc
maurino
(històric) Membre de la congregació de Sant Maur, un grup erudit de benedictins francesos fundat el 1621.

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
mazza
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
maglio
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
massone

maó /maˈo/ n masc
mattone laterizio

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
meandro meandre

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
meccanismo

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mecanitz mecanitza mecanitzada mecanitzades mecanitzam mecanitzant mecanitzar mecanitzara mecanitzaran mecanitzarem mecanitzaren mecanitzares mecanitzareu mecanitzaria mecanitzarien mecanitzaries mecanitzarà mecanitzaràs mecanitzaré mecanitzaríem mecanitzaríeu mecanitzassen mecanitzasses mecanitzassin mecanitzassis mecanitzat mecanitzats mecanitzau mecanitzava mecanitzaven mecanitzaves mecanitze mecanitzem mecanitzen mecanitzes mecanitzessen mecanitzesses mecanitzessin mecanitzessis mecanitzeu mecanitzi mecanitzin mecanitzis mecanitzo mecanitzà mecanitzàrem mecanitzàreu mecanitzàs mecanitzàssem mecanitzàsseu mecanitzàssim mecanitzàssiu mecanitzàvem mecanitzàveu mecanitzés mecanitzéssem mecanitzésseu mecanitzéssim mecanitzéssiu mecanitzí occ sept val v
meccanizzare

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
meccanico

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
meccanica

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medaglia

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ adj masc
medo
De l’antiga regió de la Mèdia.

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
medo
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
ambiente

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ n fem
mediazione

mediador /me.ði.aˈðo/ /me.ði.aˈðoɾ/ /mə.ði.əˈðo/ n masc
mediatore

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
ambientale
relacionat amb el medi ambient

mediar /me.ðiˈa/ /me.ðiˈaɾ/ /mə.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) media mediada mediades mediam mediant mediar mediara mediaran mediarem mediaren mediares mediareu mediaria mediarien mediaries mediarà mediaràs mediaré mediaríem mediaríeu mediassen mediasses mediassin mediassis mediat mediats mediau mediava mediaven mediaves medie mediem medien medies mediessen mediesses mediessin mediessis medieu medii medio medià mediàrem mediàreu mediàs mediàssem mediàsseu mediàssim mediàssiu mediàvem mediàveu mediés mediéssem mediésseu mediéssim mediéssiu medií mediï mediïn mediïs occ sept val v
mediare

mediat /me.ðiˈat/ /mə.ðiˈat/ mediata adj masc
mediato

mediatització /me.ði.a.ti.za.siˈo/ /me.ði.a.tid.za.siˈo/ /mə.ði.ə.tid.zə.siˈo/ n masc
influenza

mediatitzar /me.ði.a.tiˈd͡za/ /me.ði.a.tiˈza/ /me.ði.a.tiˈzaɾ/ /mə.ði.ə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mediatitz mediatitza mediatitzada mediatitzades mediatitzam mediatitzant mediatitzar mediatitzara mediatitzaran mediatitzarem mediatitzaren mediatitzares mediatitzareu mediatitzaria mediatitzarien mediatitzaries mediatitzarà mediatitzaràs mediatitzaré mediatitzaríem mediatitzaríeu mediatitzassen mediatitzasses mediatitzassin mediatitzassis mediatitzat mediatitzats mediatitzau mediatitzava mediatitzaven mediatitzaves mediatitze mediatitzem mediatitzen mediatitzes mediatitzessen mediatitzesses mediatitzessin mediatitzessis mediatitzeu mediatitzi mediatitzin mediatitzis mediatitzo mediatitzà mediatitzàrem mediatitzàreu mediatitzàs mediatitzàssem mediatitzàsseu mediatitzàssim mediatitzàssiu mediatitzàvem mediatitzàveu mediatitzés mediatitzéssem mediatitzésseu mediatitzéssim mediatitzéssiu mediatitzí occ sept val v
mediare

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
medicina medicamento

medicament orfe n masc
farmaco orfano

medicar /me.ðiˈka/ /me.ðiˈkaɾ/ /mə.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medic medica medicada medicades medicam medicant medicar medicara medicaran medicarem medicaren medicares medicareu medicaria medicarien medicaries medicarà medicaràs medicaré medicaríem medicaríeu medicassen medicasses medicassin medicassis medicat medicats medicau medicava medicaven medicaves medico medicà medicàrem medicàreu medicàs medicàssem medicàsseu medicàssim medicàssiu medicàvem medicàveu medique mediquem mediquen mediques mediquessen mediquesses mediquessin mediquessis mediqueu mediqui mediquin mediquis mediqués mediquéssem mediquésseu mediquéssim mediquéssiu mediquí occ sept val v
medicare

medicastre /me.ðiˈkas.tɾe/ /mə.ðiˈkas.tɾə/ n masc
medicastro

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medicina clinica
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
medicinale

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
medievale
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditazione
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medit medita meditada meditades meditam meditant meditar meditara meditaran meditarem meditaren meditares meditareu meditaria meditarien meditaries meditarà meditaràs meditaré meditaríem meditaríeu meditassen meditasses meditassin meditassis meditat meditats meditau meditava meditaven meditaves medite meditem mediten medites meditessen meditesses meditessin meditessis mediteu mediti meditin meditis medito medità meditàrem meditàreu meditàs meditàssem meditàsseu meditàssim meditàssiu meditàvem meditàveu medités meditéssem meditésseu meditéssim meditéssiu medití occ sept val v
meditare

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
mediterraneo

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
medusa

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
megalopoli

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
metà

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnerio

mel n fem
miele

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
melanoma

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
marmellata

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodia

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
milza

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ mel·líflua adj masc
mellifluo

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
melodica

meló /məˈɫo/ n masc
melone

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
memoria

memòria USB n masc
chiave USB

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
sorta
Classe que identifica un conjunt de propietats comunes de diverses coses.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) men mena menada menades menam menant menar menara menaran menarem menaren menares menareu menaria menarien menaries menarà menaràs menaré menaríem menaríeu menassen menasses menassin menassis menat menats menau menava menaven menaves mene menem menen menes menessen menesses menessin menessis meneu meni menin menis meno menà menàrem menàreu menàs menàssem menàsseu menàssim menàssiu menàvem menàveu menés menéssem menésseu menéssim menéssiu mení occ sept val v
condurre

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevio

mendicar /men.diˈka/ /men.diˈkaɾ/ /mən.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mendic mendica mendicada mendicades mendicam mendicant mendicar mendicara mendicaran mendicarem mendicaren mendicares mendicareu mendicaria mendicarien mendicaries mendicarà mendicaràs mendicaré mendicaríem mendicaríeu mendicassen mendicasses mendicassin mendicassis mendicat mendicats mendicau mendicava mendicaven mendicaves mendico mendicà mendicàrem mendicàreu mendicàs mendicàssem mendicàsseu mendicàssim mendicàssiu mendicàvem mendicàveu mendique mendiquem mendiquen mendiques mendiquessen mendiquesses mendiquessin mendiquessis mendiqueu mendiqui mendiquin mendiquis mendiqués mendiquéssem mendiquésseu mendiquéssim mendiquéssiu mendiquí occ sept val v
questuare

menester /me.nesˈte/ /me.nesˈteɾ/ /mə.nəsˈte/ n masc
necessario

menestral /me.nesˈtɾaɫ/ /mə.nəsˈtɾaɫ/ n masc
artigiano

menestralia /me.nes.tɾaˈɫi.a/ /mə.nəs.tɾəˈɫi.ə/ n fem
artigianato

menfotisme /meɱ.foˈtiz.me/ /məɱ.foˈtiz.mə/ /məɱ.fuˈtiz.mə/ n masc
menefreghismo

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
meninge

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
meningite

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
menisco
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
sala da pranzo
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
mangiare
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
mangiare
Ingerir aliments.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
mignolo

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
mestruazione ciclo

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
mestruale

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
mente

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
menta
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
Licor amb essència de Mentha.

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mentale
Relatiu a la ment.

mentalisme /men.taˈliz.me/ /mən.təˈliz.mə/ n masc
mentalismo

mentalitzar /men.ta.ɫiˈd͡za/ /men.ta.ɫiˈza/ /men.ta.ɫiˈzaɾ/ /mən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mentalitz mentalitza mentalitzada mentalitzades mentalitzam mentalitzant mentalitzar mentalitzara mentalitzaran mentalitzarem mentalitzaren mentalitzares mentalitzareu mentalitzaria mentalitzarien mentalitzaries mentalitzarà mentalitzaràs mentalitzaré mentalitzaríem mentalitzaríeu mentalitzassen mentalitzasses mentalitzassin mentalitzassis mentalitzat mentalitzats mentalitzau mentalitzava mentalitzaven mentalitzaves mentalitze mentalitzem mentalitzen mentalitzes mentalitzessen mentalitzesses mentalitzessin mentalitzessis mentalitzeu mentalitzi mentalitzin mentalitzis mentalitzo mentalitzà mentalitzàrem mentalitzàreu mentalitzàs mentalitzàssem mentalitzàsseu mentalitzàssim mentalitzàssiu mentalitzàvem mentalitzàveu mentalitzés mentalitzéssem mentalitzésseu mentalitzéssim mentalitzéssiu mentalitzí occ sept val v
sensibilizzare

mentida /menˈti.ða/ n fem
menzogna bugia
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
mentire
Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
mentre
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
invece

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
frattanto

mentó /menˈto/ n masc
mento

menudalla /me.nuˈða.ʎa/ /mə.nuˈða.jə/ /mə.nuˈða.ʎə/ n fem
minuzzaglia

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
piccolo

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
meno

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
desprezzo disprezzo

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menù

mer /ˈmer/ adj masc
mero

meravellar /me.ɾa.veˈʎaɾ/ /me.ɾa.βeˈʎa/ /mə.ɾə.vəˈʎa/ /mə.ɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) meravell meravella meravellada meravellades meravellam meravellant meravellar meravellara meravellaran meravellarem meravellaren meravellares meravellareu meravellaria meravellarien meravellaries meravellarà meravellaràs meravellaré meravellaríem meravellaríeu meravellassen meravellasses meravellassin meravellassis meravellat meravellats meravellau meravellava meravellaven meravellaves meravelle meravellem meravellen meravelles meravellessen meravellesses meravellessin meravellessis meravelleu meravelli meravellin meravellis meravello meravellà meravellàrem meravellàreu meravellàs meravellàssem meravellàsseu meravellàssim meravellàssiu meravellàvem meravellàveu meravellés meravelléssem meravellésseu meravelléssim meravelléssiu meravellí occ sept val v
meravigliare

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
meraviglioso

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mercadege mercadegem mercadegen mercadeges mercadegessen mercadegesses mercadegessin mercadegessis mercadegeu mercadegi mercadegin mercadegis mercadegés mercadegéssem mercadegésseu mercadegéssim mercadegéssiu mercadegí mercadeig mercadeja mercadejada mercadejades mercadejam mercadejant mercadejar mercadejara mercadejaran mercadejarem mercadejaren mercadejares mercadejareu mercadejaria mercadejarien mercadejaries mercadejarà mercadejaràs mercadejaré mercadejaríem mercadejaríeu mercadejassen mercadejasses mercadejassin mercadejassis mercadejat mercadejats mercadejau mercadejava mercadejaven mercadejaves mercadejo mercadejà mercadejàrem mercadejàreu mercadejàs mercadejàssem mercadejàsseu mercadejàssim mercadejàssiu mercadejàvem mercadejàveu occ sept val v
commerciare

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
commerciante

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
merce

mercat /meɾˈkat/ n masc
mercato
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
mercato nero

mercer /merˈse/ /meɾˈseɾ/ /mərˈse/ n masc
merciaio

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
merceria

merceritzar /mer.se.ɾiˈd͡za/ /meɾ.se.ɾiˈza/ /meɾ.se.ɾiˈzaɾ/ /mər.sə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) merceritz merceritza merceritzada merceritzades merceritzam merceritzant merceritzar merceritzara merceritzaran merceritzarem merceritzaren merceritzares merceritzareu merceritzaria merceritzarien merceritzaries merceritzarà merceritzaràs merceritzaré merceritzaríem merceritzaríeu merceritzassen merceritzasses merceritzassin merceritzassis merceritzat merceritzats merceritzau merceritzava merceritzaven merceritzaves merceritze merceritzem merceritzen merceritzes merceritzessen merceritzesses merceritzessin merceritzessis merceritzeu merceritzi merceritzin merceritzis merceritzo merceritzà merceritzàrem merceritzàreu merceritzàs merceritzàssem merceritzàsseu merceritzàssim merceritzàssiu merceritzàvem merceritzàveu merceritzés merceritzéssem merceritzésseu merceritzéssim merceritzéssiu merceritzí occ sept val v
mercerizzare

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
mercurio

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ Interjection
in bocca al lupo
(teatre) Expressió per a desitjar sort abans de l'estrena d'una obra de teatre.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
merda cacca
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merdós /meɾˈðos/ /mərˈdos/ adj masc
merdoso
Brut, normalment de merda.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
meringa

merescudament /me.ɾesˌku.ðaˈmen/ /me.ɾesˌku.ðaˈment/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈmen/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈment/ adv
meritatamente

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
puttana

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ adj
meridionale
Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
meridiano

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
merlo
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
merlo
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
meritare

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
mese

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
muschio

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
miscela

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
miscere
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesolecte /me.zoˈɫɛk.te/ /mə.zuˈɫɛk.tə/ n masc
messoletto

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
moschea

messes /ˈme.ses/ /ˈme.səs/ /ˈmɛ.səs/ n fem
messe
Sembrat de plantes en època de ser segades.

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
messia

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
messianico

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
maestrale

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
insegnante maestro
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
casalinga padrona
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
casalinga

mesuradament /me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /me.zuˌɾa.ðaˈment/ /mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
misuratamente

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
misurare

mesó n masc
mesone

metabolitzar /me.ta.bo.ɫiˈzaɾ/ /me.ta.βo.ɫiˈd͡za/ /me.ta.βo.ɫiˈza/ /mə.tə.bo.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.bu.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.βu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metabolitz metabolitza metabolitzada metabolitzades metabolitzam metabolitzant metabolitzar metabolitzara metabolitzaran metabolitzarem metabolitzaren metabolitzares metabolitzareu metabolitzaria metabolitzarien metabolitzaries metabolitzarà metabolitzaràs metabolitzaré metabolitzaríem metabolitzaríeu metabolitzassen metabolitzasses metabolitzassin metabolitzassis metabolitzat metabolitzats metabolitzau metabolitzava metabolitzaven metabolitzaves metabolitze metabolitzem metabolitzen metabolitzes metabolitzessen metabolitzesses metabolitzessin metabolitzessis metabolitzeu metabolitzi metabolitzin metabolitzis metabolitzo metabolitzà metabolitzàrem metabolitzàreu metabolitzàs metabolitzàssem metabolitzàsseu metabolitzàssim metabolitzàssiu metabolitzàvem metabolitzàveu metabolitzés metabolitzéssem metabolitzésseu metabolitzéssim metabolitzéssiu metabolitzí occ sept val v
metabolizzare

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ adj masc
metabolico

metall /meˈtaʎ/ n masc
metallo

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
metalinguaggio

metal·litzar /me.ta.ɫiˈd͡za/ /me.ta.ɫiˈza/ /me.taɫ.ɫiˈd͡za/ /me.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɫiˈd͡za/ /mə.təɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) metal·litz metal·litza metal·litzada metal·litzades metal·litzam metal·litzant metal·litzar metal·litzara metal·litzaran metal·litzarem metal·litzaren metal·litzares metal·litzareu metal·litzaria metal·litzarien metal·litzaries metal·litzarà metal·litzaràs metal·litzaré metal·litzaríem metal·litzaríeu metal·litzassen metal·litzasses metal·litzassin metal·litzassis metal·litzat metal·litzats metal·litzau metal·litzava metal·litzaven metal·litzaves metal·litze metal·litzem metal·litzen metal·litzes metal·litzessen metal·litzesses metal·litzessin metal·litzessis metal·litzeu metal·litzi metal·litzin metal·litzis metal·litzo metal·litzà metal·litzàrem metal·litzàreu metal·litzàs metal·litzàssem metal·litzàsseu metal·litzàssim metal·litzàssiu metal·litzàvem metal·litzàveu metal·litzés metal·litzéssem metal·litzésseu metal·litzéssim metal·litzéssiu metal·litzí occ sept val v
metallizare

metal·lòfon /me.taˈɫɔ.fon/ /mə.təɫˈɫɔ.fun/ n masc
metallofono

metamorfisme /me.ta.moɾˈfiz.me/ /mə.tə.murˈfiz.mə/ n masc
metamorfismo

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metamorfosa metamorfosada metamorfosades metamorfosam metamorfosant metamorfosar metamorfosara metamorfosaran metamorfosarem metamorfosaren metamorfosares metamorfosareu metamorfosaria metamorfosarien metamorfosaries metamorfosarà metamorfosaràs metamorfosaré metamorfosaríem metamorfosaríeu metamorfosassen metamorfosasses metamorfosassin metamorfosassis metamorfosat metamorfosats metamorfosau metamorfosava metamorfosaven metamorfosaves metamorfose metamorfosem metamorfosen metamorfoses metamorfosessen metamorfosesses metamorfosessin metamorfosessis metamorfoseu metamorfosi metamorfosin metamorfosis metamorfoso metamorfosà metamorfosàrem metamorfosàreu metamorfosàs metamorfosàssem metamorfosàsseu metamorfosàssim metamorfosàssiu metamorfosàvem metamorfosàveu metamorfosés metamorfoséssem metamorfosésseu metamorfoséssim metamorfoséssiu metamorfosí metamorfòs occ sept val v
metamorfosare

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorfosi
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamorfico

metastable /ˌme.tasˈta.bɫe/ /ˌme.tasˈta.βɫe/ /ˌme.tasˈtab.bɫe/ /ˌmɛ.təsˈta.βɫə/ /ˌmɛ.təsˈtab.bɫə/ adj
metastabile

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteora

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteorito meteorite

meteorologia /me.te.o.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /me.te.o.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /mə.tə.o.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /mə.tə.u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
metereologia
Ciència que estudia l’atmosfera i tot allò que hi esdevé dins.

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
medico dottore
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
meticoloso

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
metodista

metoditzar /me.to.ðiˈd͡za/ /me.to.ðiˈza/ /me.to.ðiˈzaɾ/ /mə.to.ðiˈd͡za/ /mə.tu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metoditz metoditza metoditzada metoditzades metoditzam metoditzant metoditzar metoditzara metoditzaran metoditzarem metoditzaren metoditzares metoditzareu metoditzaria metoditzarien metoditzaries metoditzarà metoditzaràs metoditzaré metoditzaríem metoditzaríeu metoditzassen metoditzasses metoditzassin metoditzassis metoditzat metoditzats metoditzau metoditzava metoditzaven metoditzaves metoditze metoditzem metoditzen metoditzes metoditzessen metoditzesses metoditzessin metoditzessis metoditzeu metoditzi metoditzin metoditzis metoditzo metoditzà metoditzàrem metoditzàreu metoditzàs metoditzàssem metoditzàsseu metoditzàssim metoditzàssiu metoditzàvem metoditzàveu metoditzés metoditzéssem metoditzésseu metoditzéssim metoditzéssiu metoditzí occ sept val v
metodizzare

metodologia n fem
metodologia

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
metonimia

metrallar /me.tɾaˈʎa/ /me.tɾaˈʎaɾ/ /mə.tɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) metrall metralla metrallada metrallades metrallam metrallant metrallar metrallara metrallaran metrallarem metrallaren metrallares metrallareu metrallaria metrallarien metrallaries metrallarà metrallaràs metrallaré metrallaríem metrallaríeu metrallassen metrallasses metrallassin metrallassis metrallat metrallats metrallau metrallava metrallaven metrallaves metralle metrallem metrallen metralles metrallessen metrallesses metrallessin metrallessis metralleu metralli metrallin metrallis metrallo metrallà metrallàrem metrallàreu metrallàs metrallàssem metrallàsseu metrallàssim metrallàssiu metrallàvem metrallàveu metrallés metralléssem metrallésseu metralléssim metralléssiu metrallí occ sept val v
mitragliare

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronomo

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
metropoli

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metafora

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metallico
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ n masc
in contanti
diner en monedes o bitllets d'ús corrent, emprat en oposició al diner en forma de xec o taló bancari.

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
metodico

mexicà n masc
messicano
Persona que habita o és originària de Mèxic.

micasquist /mi.kasˈkist/ /mi.kəsˈkist/ n masc
micascisto

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micella

micel·lar /mi.seɫˈɫaɾ/ /mi.seˈɫaɾ/ /mi.səɫˈɫar/ /mi.səɫˈɫaɾ/ /mi.səˈɫar/ adj
micellare

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
micco scimmia
Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
micorriza

micorizació /mi.ko.ri.za.siˈo/ /mi.ko.ri.zə.siˈo/ /mi.ku.ri.zə.siˈo/ n fem
micorrizazione

micorízic /mi.koˈri.zik/ /mi.kuˈri.zik/ adj masc
micorrizico

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
microfono

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
misura più
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
misura bastonare più
Instrument que serveix per conèixer les dimensions d'alguna cosa.
bastonare lungo misura più
(catolicisme) Cinta o tafetà beneït que té la llargària d'alguna imatge.
misura circonspezione più
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
amido

mielopatia /mi.e.ɫo.paˈti.a/ /mi.ə.ɫo.pəˈti.ə/ /mi.ə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
mielopatia

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
mezzo
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
a metà
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
mezzo
Punt central que té la mateixa distància a cada extrem.
metà
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

migbec /ˌmid͡ʒˈbek/ /ˌmid͡ʒˈbək/ /ˌmid͡ʒˈbɛk/ /ˌmid͡ʒˈβɛk/ n masc
emiranfido

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
mezzogiorno
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
dopopranzo
Temps després de migdia.
siesta
Temps destinat a dormir havent dinat.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
ostro

migrador /mi.ɣɾaˈðo/ /mi.ɣɾaˈðoɾ/ /mi.ɣɾəˈðo/ adj masc
migratore

migrant /miˈɣɾan/ /miˈɣɾant/ n neut
migratore

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) migr migra migrada migrades migram migrant migrar migrara migraran migrarem migraren migrares migrareu migraria migrarien migraries migrarà migraràs migraré migraríem migraríeu migrassen migrasses migrassin migrassis migrat migrats migrau migrava migraven migraves migre migrem migren migres migressen migresses migressin migressis migreu migri migrin migris migro migrà migràrem migràreu migràs migràssem migràsseu migràssim migràssiu migràvem migràveu migrés migréssem migrésseu migréssim migréssiu migrí occ sept val v
migrare

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ migratòria adj masc
migratorio

mil number
mille
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
milanese
Relatiu o pertanyent a Milà.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
miliardo

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
milionario

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militare
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
militare
Persona que forma part d'un exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) milit milita militada militades militam militant militar militara militaran militarem militaren militares militareu militaria militarien militaries militarà militaràs militaré militaríem militaríeu militassen militasses militassin militassis militat militats militau militava militaven militaves milite militem militen milites militessen militesses militessin militessis militeu militi militin militis milito milità militàrem militàreu militàs militàssem militàsseu militàssim militàssiu militàvem militàveu milités militéssem militésseu militéssim militéssiu milití occ sept val v
militare
Servir en la guerra.

militaritzar /mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) militaritz militaritza militaritzada militaritzades militaritzam militaritzant militaritzar militaritzara militaritzaran militaritzarem militaritzaren militaritzares militaritzareu militaritzaria militaritzarien militaritzaries militaritzarà militaritzaràs militaritzaré militaritzaríem militaritzaríeu militaritzassen militaritzasses militaritzassin militaritzassis militaritzat militaritzats militaritzau militaritzava militaritzaven militaritzaves militaritze militaritzem militaritzen militaritzes militaritzessen militaritzesses militaritzessin militaritzessis militaritzeu militaritzi militaritzin militaritzis militaritzo militaritzà militaritzàrem militaritzàreu militaritzàs militaritzàssem militaritzàsseu militaritzàssim militaritzàssiu militaritzàvem militaritzàveu militaritzés militaritzéssem militaritzésseu militaritzéssim militaritzéssiu militaritzí occ sept val v
militarizzare

milió number masc
milione

mill /ˈmiʎ/ n masc
miglio

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
miglio

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
migliore meglio
En grau superior comparat amb un altre.
migliore
Sense altre que el superi, comparat amb qualsevol.

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
millennio

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
millisecondo

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
millimetro

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
milizia

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
mimetismo

mimètic /miˈmɛ.tik/ adj masc
mimetico

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
miniera mina

minaire /miˈnaj.ɾe/ /miˈnaj.ɾə/ n neut
minatore

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) min mina minada minades minam minant minar minara minaran minarem minaren minares minareu minaria minarien minaries minarà minaràs minaré minaríem minaríeu minassen minasses minassin minassis minat minats minau minava minaven minaves mine minem minen mines minessen minesses minessin minessis mineu mini minin minis mino minà minàrem minàreu minàs minàssem minàsseu minàssim minàssiu minàvem minàveu minés minéssem minésseu minéssim minéssiu miní occ sept val v
minare
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minareto

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
minerale
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mini /ˈmi.ni/ n masc
minio

miniar /mi.niˈa/ /mi.niˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minia miniada miniades miniam miniant miniar miniara miniaran miniarem miniaren miniares miniareu miniaria miniarien miniaries miniarà miniaràs miniaré miniaríem miniaríeu miniassen miniasses miniassin miniassis miniat miniats miniau miniava miniaven miniaves minie miniem minien minies miniessen miniesses miniessin miniessis minieu minii minio minià miniàrem miniàreu miniàs miniàssem miniàsseu miniàssim miniàssiu miniàvem miniàveu miniés miniéssem miniésseu miniéssim miniéssiu minií miniï miniïn miniïs occ sept val v
miniare
Posar una capa de mini al casc d'un vaixell de ferro, com a preparació a la capa de pintura que s'aplicarà a continuació.

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
miniatura

miniaturar /mi.ni.a.tuˈɾa/ /mi.ni.a.tuˈɾaɾ/ /mi.ni.ə.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miniatur miniatura miniaturada miniaturades miniaturam miniaturant miniaturar miniaturara miniaturaran miniaturarem miniaturaren miniaturares miniaturareu miniaturaria miniaturarien miniaturaries miniaturarà miniaturaràs miniaturaré miniaturaríem miniaturaríeu miniaturassen miniaturasses miniaturassin miniaturassis miniaturat miniaturats miniaturau miniaturava miniaturaven miniaturaves miniature miniaturem miniaturen miniatures miniaturessen miniaturesses miniaturessin miniaturessis miniatureu miniaturi miniaturin miniaturis miniaturo miniaturà miniaturàrem miniaturàreu miniaturàs miniaturàssem miniaturàsseu miniaturàssim miniaturàssiu miniaturàvem miniaturàveu miniaturés miniaturéssem miniaturésseu miniaturéssim miniaturéssiu miniaturí occ sept val v
miniare

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
minigonna

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minimitz minimitza minimitzada minimitzades minimitzam minimitzant minimitzar minimitzara minimitzaran minimitzarem minimitzaren minimitzares minimitzareu minimitzaria minimitzarien minimitzaries minimitzarà minimitzaràs minimitzaré minimitzaríem minimitzaríeu minimitzassen minimitzasses minimitzassin minimitzassis minimitzat minimitzats minimitzau minimitzava minimitzaven minimitzaves minimitze minimitzem minimitzen minimitzes minimitzessen minimitzesses minimitzessin minimitzessis minimitzeu minimitzi minimitzin minimitzis minimitzo minimitzà minimitzàrem minimitzàreu minimitzàs minimitzàssem minimitzàsseu minimitzàssim minimitzàssiu minimitzàvem minimitzàveu minimitzés minimitzéssem minimitzésseu minimitzéssim minimitzéssiu minimitzí occ sept val v
minimizzare
Reduir la importància d'una cosa.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministero

minorar /mi.noˈɾa/ /mi.noˈɾaɾ/ /mi.nuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minor minora minorada minorades minoram minorant minorar minorara minoraran minorarem minoraren minorares minorareu minoraria minorarien minoraries minorarà minoraràs minoraré minoraríem minoraríeu minorassen minorasses minorassin minorassis minorat minorats minorau minorava minoraven minoraves minore minorem minoren minores minoressen minoresses minoressin minoressis minoreu minori minorin minoris minoro minorà minoràrem minoràreu minoràs minoràssem minoràsseu minoràssim minoràssiu minoràvem minoràveu minorés minoréssem minorésseu minoréssim minoréssiu minorí occ sept val v
minorare

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
minoranza

minso /ˈmin.so/ /ˈmin.su/ adj masc
magro

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
minuzioso
Que para l'atenció en els petits detalls.

minusvalidesa /mi.nuz.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.va.ɫiˈðe.za/ /mi.nuz.və.ɫiˈðə.zə/ /mi.nuz.və.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.βa.ɫiˈðe.za/ n fem
disabile

minusvàlid /mi.nuzˈba.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈβa.ɫit/ n masc
disabile

minut n masc
minuto

minva /ˈmim.ba/ /ˈmim.bə/ /ˈmiɱ.va/ /ˈmiɱ.və/ n fem
diminuzone

minvar /mimˈba/ /miɱˈva/ /miɱˈvaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) minv minva minvada minvades minvam minvant minvar minvara minvaran minvarem minvaren minvares minvareu minvaria minvarien minvaries minvarà minvaràs minvaré minvaríem minvaríeu minvassen minvasses minvassin minvassis minvat minvats minvau minvava minvaven minvaves minve minvem minven minves minvessen minvesses minvessin minvessis minveu minvi minvin minvis minvo minvà minvàrem minvàreu minvàs minvàssem minvàsseu minvàssim minvàssiu minvàvem minvàveu minvés minvéssem minvésseu minvéssim minvéssiu minví occ sept val v
menomare

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
governante
Criada, noia de servei domèstic.

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
minuscolo

minúscula /miˈnus.ku.ɫa/ /miˈnus.ku.ɫə/ n fem
minuscolo

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
miocardio

miocardiopatia /mi.o.kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /mi.u.kər.di.u.pəˈti.ə/ n fem
miocardiopatia

miol /miˈɔɫ/ n masc
miao

miop /miˈop/ adj
miope
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
miope
Persona afectada de miopia.

miquelet /mi.keˈɫet/ /mi.kəˈɫət/ /mi.kəˈɫɛt/ n masc
micheletto

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
miracolo

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
sguardo

mirador /mi.ɾaˈðo/ /mi.ɾaˈðoɾ/ /mi.ɾəˈðo/ n masc
belvedere

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
specchio
Material polit que reflecteix imatges.

miranda /miˈɾan.ða/ /miˈɾan.ðə/ n fem
prospettiva

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
guardare
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
miraggio
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
crinolina

mirlitó /mir.ɫiˈto/ n masc
kazoo

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
mirra

mirífic /miˈɾi.fik/ adj masc
mirifico

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
misantropo

misogin /miˈzɔ.d͡ʒin/ /miˈzɔ.ʒin/ misògina misògins adj masc
misogino

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
messa

missal /miˈsaɫ/ n masc
missale

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
messagio messaggio

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
messagero

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
missionario missionaria

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
lettera

missió n fem
missione

misteri n masc
mistero
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
misterioso

mistificar /mis.ti.fiˈka/ /mis.ti.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mistific mistifica mistificada mistificades mistificam mistificant mistificar mistificara mistificaran mistificarem mistificaren mistificares mistificareu mistificaria mistificarien mistificaries mistificarà mistificaràs mistificaré mistificaríem mistificaríeu mistificassen mistificasses mistificassin mistificassis mistificat mistificats mistificau mistificava mistificaven mistificaves mistifico mistificà mistificàrem mistificàreu mistificàs mistificàssem mistificàsseu mistificàssim mistificàssiu mistificàvem mistificàveu mistifique mistifiquem mistifiquen mistifiques mistifiquessen mistifiquesses mistifiquessin mistifiquessis mistifiqueu mistifiqui mistifiquin mistifiquis mistifiqués mistifiquéssem mistifiquésseu mistifiquéssim mistifiquéssiu mistifiquí occ sept val v
mistificare

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
fiammifero
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandria

mite n masc
mito
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitena /miˈtɛ.na/ /miˈtɛ.nə/ n fem
muffola

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ adj
medio
Situat al centre, al mig d'altres coses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitig mitiga mitigada mitigades mitigam mitigant mitigar mitigara mitigaran mitigarem mitigaren mitigares mitigareu mitigaria mitigarien mitigaries mitigarà mitigaràs mitigaré mitigaríem mitigaríeu mitigassen mitigasses mitigassin mitigassis mitigat mitigats mitigau mitigava mitigaven mitigaves mitigo mitigue mitiguem mitiguen mitigues mitiguessen mitiguesses mitiguessin mitiguessis mitigueu mitigui mitiguin mitiguis mitigués mitiguéssem mitiguésseu mitiguéssim mitiguéssiu mitiguí mitigà mitigàrem mitigàreu mitigàs mitigàssem mitigàsseu mitigàssim mitigàssiu mitigàvem mitigàveu occ sept val v
mitigare

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
mezzanotte

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
per mezzo di

mitjà adj
medio
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
mezzo
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
calzino

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mitologia

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
mitomania

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobilità

mobilitzar /mo.bi.ɫiˈd͡za/ /mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /mo.βi.ɫiˈd͡za/ /mo.βi.ɫiˈza/ /mu.bi.ɫiˈd͡za/ /mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mobilitz mobilitza mobilitzada mobilitzades mobilitzam mobilitzant mobilitzar mobilitzara mobilitzaran mobilitzarem mobilitzaren mobilitzares mobilitzareu mobilitzaria mobilitzarien mobilitzaries mobilitzarà mobilitzaràs mobilitzaré mobilitzaríem mobilitzaríeu mobilitzassen mobilitzasses mobilitzassin mobilitzassis mobilitzat mobilitzats mobilitzau mobilitzava mobilitzaven mobilitzaves mobilitze mobilitzem mobilitzen mobilitzes mobilitzessen mobilitzesses mobilitzessin mobilitzessis mobilitzeu mobilitzi mobilitzin mobilitzis mobilitzo mobilitzà mobilitzàrem mobilitzàreu mobilitzàs mobilitzàssem mobilitzàsseu mobilitzàssim mobilitzàssiu mobilitzàvem mobilitzàveu mobilitzés mobilitzéssem mobilitzésseu mobilitzéssim mobilitzéssiu mobilitzí occ sept val v
mobilitare

moblament /mo.bɫaˈment/ /mo.βɫaˈmen/ /mob.bɫaˈmen/ /mob.bɫəˈment/ /mu.βɫəˈmen/ /mub.bɫəˈmen/ n masc
ammobiliamento

moblar /mobˈbɫa/ /moˈbɫaɾ/ /moˈβɫa/ /mubˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mobl mobla moblada moblades moblam moblant moblar moblara moblaran moblarem moblaren moblares moblareu moblaria moblarien moblaries moblarà moblaràs moblaré moblaríem moblaríeu moblassen moblasses moblassin moblassis moblat moblats moblau moblava moblaven moblaves moble moblem moblen mobles moblessen moblesses moblessin moblessis mobleu mobli moblin moblis moblo moblà moblàrem moblàreu moblàs moblàssem moblàsseu moblàssim moblàssiu moblàvem moblàveu moblés mobléssem moblésseu mobléssim mobléssiu moblí occ sept val v
ammobiliare

moble /ˈmɔ.bɫe/ /ˈmɔ.βɫe/ /ˈmɔ.βɫə/ /ˈmɔb.bɫe/ /ˈmɔb.bɫə/ adj
mobile
Bé que es pot moure.

moble /ˈmɔ.bɫe/ /ˈmɔ.βɫe/ /ˈmɔ.βɫə/ /ˈmɔb.bɫe/ /ˈmɔb.bɫə/ n masc
mobile
Element no fix que forma part de l’equipament estable de l’interior d'un edifici, en especial els habitatges. Típicament es refereixen a miralls, taules, seients, llits, objectes per a guardar-hi coses o bé d'adorn.

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
caccola muco
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
fazzoletto
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.
Peça de roba, quadrada o triangular, pensada com a complement del vestuari per abrigar o per adornar. Normalment va lligada al voltant del coll.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ n fem
mozioone moção

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
moda
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

mode n masc
modo

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
modello

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) model modela modelada modelades modelam modelant modelar modelara modelaran modelarem modelaren modelares modelareu modelaria modelarien modelaries modelarà modelaràs modelaré modelaríem modelaríeu modelassen modelasses modelassin modelassis modelat modelats modelau modelava modelaven modelaves modele modelem modelen modeles modelessen modelesses modelessin modelessis modeleu modeli modelin modelis modelo modelà modelàrem modelàreu modelàs modelàssem modelàsseu modelàssim modelàssiu modelàvem modelàveu modelés modeléssem modelésseu modeléssim modeléssiu modelí occ sept val v
modellare
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) modelitz modelitza modelitzada modelitzades modelitzam modelitzant modelitzar modelitzara modelitzaran modelitzarem modelitzaren modelitzares modelitzareu modelitzaria modelitzarien modelitzaries modelitzarà modelitzaràs modelitzaré modelitzaríem modelitzaríeu modelitzassen modelitzasses modelitzassin modelitzassis modelitzat modelitzats modelitzau modelitzava modelitzaven modelitzaves modelitze modelitzem modelitzen modelitzes modelitzessen modelitzesses modelitzessin modelitzessis modelitzeu modelitzi modelitzin modelitzis modelitzo modelitzà modelitzàrem modelitzàreu modelitzàs modelitzàssem modelitzàsseu modelitzàssim modelitzàssiu modelitzàvem modelitzàveu modelitzés modelitzéssem modelitzésseu modelitzéssim modelitzéssiu modelitzí occ sept val v
modellare

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moder modera moderada moderades moderam moderant moderar moderara moderaran moderarem moderaren moderares moderareu moderaria moderarien moderaries moderarà moderaràs moderaré moderaríem moderaríeu moderassen moderasses moderassin moderassis moderat moderats moderau moderava moderaven moderaves modere moderem moderen moderes moderessen moderesses moderessin moderessis modereu moderi moderin moderis modero moderà moderàrem moderàreu moderàs moderàssem moderàsseu moderàssim moderàssiu moderàvem moderàveu moderés moderéssem moderésseu moderéssim moderéssiu moderí occ sept val v
moderare

modernització /mo.ðer.ni.d͡za.siˈo/ /mo.ðeɾ.ni.za.siˈo/ /mo.ðəɾ.ni.d͡zə.siˈo/ /mu.ðər.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
modernizzazione

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modernitz modernitza modernitzada modernitzades modernitzam modernitzant modernitzar modernitzara modernitzaran modernitzarem modernitzaren modernitzares modernitzareu modernitzaria modernitzarien modernitzaries modernitzarà modernitzaràs modernitzaré modernitzaríem modernitzaríeu modernitzassen modernitzasses modernitzassin modernitzassis modernitzat modernitzats modernitzau modernitzava modernitzaven modernitzaves modernitze modernitzem modernitzen modernitzes modernitzessen modernitzesses modernitzessin modernitzessis modernitzeu modernitzi modernitzin modernitzis modernitzo modernitzà modernitzàrem modernitzàreu modernitzàs modernitzàssem modernitzàsseu modernitzàssim modernitzàssiu modernitzàvem modernitzàveu modernitzés modernitzéssem modernitzésseu modernitzéssim modernitzéssiu modernitzí occ sept val v
modernizzare

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
modificare

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ adj
modulare
Que està format per mòduls.

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modul modula modulada modulades modulam modulant modular modulara modularan modularem modularen modulares modulareu modularia modularien modularies modularà modularàs modularé modularíem modularíeu modulassen modulasses modulassin modulassis modulat modulats modulau modulava modulaven modulaves module modulem modulen modules modulessen modulesses modulessin modulessis moduleu moduli modulin modulis modulo modulà modulàrem modulàreu modulàs modulàssem modulàsseu modulàssim modulàssiu modulàvem modulàveu modulés moduléssem modulésseu moduléssim moduléssiu modulí occ sept val v
modulare
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
modestia

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
moffetta

moix /ˈmojʃ/ /ˈmoʃ/ adj masc
avvilito

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mole
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
mola macina
Pedra rodona i plana del molí.
mola
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.
acqua
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.
mola mole
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
macinare

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
molestare disturbare

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molibdeno

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
mulinello
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
girandola mulinello
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.
argano
(nàutica) Torn situat en la coberta de proa d'una nau per a llevar les àncores.

moll adj masc
bagnato
Ple d'aigua.

moll n masc
midollo
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
triglia di scoglio
(peixos) Peix del gènere dels múl·lids (Mullus).
molo
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

moll de fang n masc
triglia

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
briciola
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
molla
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
muschio
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
molto
En gran quantitat o nombre.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adv
molto
De manera abundant.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
grazie mille

mol·lificar /mo.ɫi.fiˈka/ /moɫ.ɫi.fiˈka/ /moɫ.ɫi.fiˈkaɾ/ /mu.ɫi.fiˈka/ /muɫ.ɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mol·lific mol·lifica mol·lificada mol·lificades mol·lificam mol·lificant mol·lificar mol·lificara mol·lificaran mol·lificarem mol·lificaren mol·lificares mol·lificareu mol·lificaria mol·lificarien mol·lificaries mol·lificarà mol·lificaràs mol·lificaré mol·lificaríem mol·lificaríeu mol·lificassen mol·lificasses mol·lificassin mol·lificassis mol·lificat mol·lificats mol·lificau mol·lificava mol·lificaven mol·lificaves mol·lifico mol·lificà mol·lificàrem mol·lificàreu mol·lificàs mol·lificàssem mol·lificàsseu mol·lificàssim mol·lificàssiu mol·lificàvem mol·lificàveu mol·lifique mol·lifiquem mol·lifiquen mol·lifiques mol·lifiquessen mol·lifiquesses mol·lifiquessin mol·lifiquessis mol·lifiqueu mol·lifiqui mol·lifiquin mol·lifiquis mol·lifiqués mol·lifiquéssem mol·lifiquésseu mol·lifiquéssim mol·lifiquéssiu mol·lifiquí occ sept val v
mollificare

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
mollusco

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molecola
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
mulino

molí d'oli n masc
frantoio

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
momento

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) momific momifica momificada momificades momificam momificant momificar momificara momificaran momificarem momificaren momificares momificareu momificaria momificarien momificaries momificarà momificaràs momificaré momificaríem momificaríeu momificassen momificasses momificassin momificassis momificat momificats momificau momificava momificaven momificaves momifico momificà momificàrem momificàreu momificàs momificàssem momificàsseu momificàssim momificàssiu momificàvem momificàveu momifique momifiquem momifiquen momifiques momifiquessen momifiquesses momifiquessin momifiquessis momifiqueu momifiqui momifiquin momifiquis momifiqués momifiquéssem momifiquésseu momifiquéssim momifiquéssiu momifiquí occ sept val v
mummificare

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
scimmia
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.
ciambella pasquale
Tortell decorat amb ous durs, que es menja tradicionalment per Pasqua Florida.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarchia
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
moneta

monedar /mo.neˈða/ /mo.neˈðaɾ/ /mo.nəˈða/ /mu.nəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moned moneda monedada monedades monedam monedant monedar monedara monedaran monedarem monedaren monedares monedareu monedaria monedarien monedaries monedarà monedaràs monedaré monedaríem monedaríeu monedassen monedasses monedassin monedassis monedat monedats monedau monedava monedaven monedaves monede monedem moneden monedes monedessen monedesses monedessin monedessis monedeu monedi monedin monedis monedo monedà monedàrem monedàreu monedàs monedàssem monedàsseu monedàssim monedàssiu monedàvem monedàveu monedés monedéssem monedésseu monedéssim monedéssiu monedí occ sept val v
monetare

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
borsa
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
monastero

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetario

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
fagiolo

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ adj masc
mongolo
De Mongòlia o relacionat amb aquest país.

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongolo mongola
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
batata

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
suora monaca

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
monaco frate

monocord /mo.noˈkɔɾt/ /mu.nuˈkɔrt/ n masc
monocordo

monofòbia /mo.noˈfɔ.bi.a/ /mo.noˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
monofobia
Fòbia a la soledat.

mononeuropatia /mo.no.new.ɾo.paˈti.a/ /mo.no.nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /mu.nu.nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
mononeuropatia

monoparental /mo.no.pa.ɾenˈtaɫ/ /mo.no.pə.ɾənˈtaɫ/ /mu.nu.pə.ɾənˈtaɫ/ adj
monoparentale

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monopolitz monopolitza monopolitzada monopolitzades monopolitzam monopolitzant monopolitzar monopolitzara monopolitzaran monopolitzarem monopolitzaren monopolitzares monopolitzareu monopolitzaria monopolitzarien monopolitzaries monopolitzarà monopolitzaràs monopolitzaré monopolitzaríem monopolitzaríeu monopolitzassen monopolitzasses monopolitzassin monopolitzassis monopolitzat monopolitzats monopolitzau monopolitzava monopolitzaven monopolitzaves monopolitze monopolitzem monopolitzen monopolitzes monopolitzessen monopolitzesses monopolitzessin monopolitzessis monopolitzeu monopolitzi monopolitzin monopolitzis monopolitzo monopolitzà monopolitzàrem monopolitzàreu monopolitzàs monopolitzàssem monopolitzàsseu monopolitzàssim monopolitzàssiu monopolitzàvem monopolitzàveu monopolitzés monopolitzéssem monopolitzésseu monopolitzéssim monopolitzéssiu monopolitzí occ sept val v
monopolizzare

monostable /mo.nosˈta.bɫe/ /mo.nosˈta.βɫe/ /mo.nosˈtab.bɫe/ /mo.nosˈtab.bɫə/ /mu.nusˈta.βɫə/ /mu.nusˈtab.bɫə/ adj
monostabile

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
mostro

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monsone

montgolfier /moŋ.ɡoɫ.fiˈe/ /moŋ.ɡoɫ.fiˈeɾ/ /muŋ.ɡuɫ.fiˈe/ n masc
montgolfiera

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
monumento

monumentalitat /mo.nu.men.ta.ɫiˈtat/ /mo.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ /mu.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ n fem
monumentalità

monàstic /moˈnas.tik/ /muˈnas.tik/ adj masc
monastico

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
morale

moralitzar /mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /mo.ɾa.ɫiˈza/ /mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moralitz moralitza moralitzada moralitzades moralitzam moralitzant moralitzar moralitzara moralitzaran moralitzarem moralitzaren moralitzares moralitzareu moralitzaria moralitzarien moralitzaries moralitzarà moralitzaràs moralitzaré moralitzaríem moralitzaríeu moralitzassen moralitzasses moralitzassin moralitzassis moralitzat moralitzats moralitzau moralitzava moralitzaven moralitzaves moralitze moralitzem moralitzen moralitzes moralitzessen moralitzesses moralitzessin moralitzessis moralitzeu moralitzi moralitzin moralitzis moralitzo moralitzà moralitzàrem moralitzàreu moralitzàs moralitzàssem moralitzàsseu moralitzàssim moralitzàssiu moralitzàvem moralitzàveu moralitzés moralitzéssem moralitzésseu moralitzéssim moralitzéssiu moralitzí occ sept val v
moralizzare

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
bavaglio
Element emprat per impedir de parlar a algú.

mordentar /mor.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈtaɾ/ /moɾ.ðənˈta/ /mur.dənˈta/ /mur.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mordent mordenta mordentada mordentades mordentam mordentant mordentar mordentara mordentaran mordentarem mordentaren mordentares mordentareu mordentaria mordentarien mordentaries mordentarà mordentaràs mordentaré mordentaríem mordentaríeu mordentassen mordentasses mordentassin mordentassis mordentat mordentats mordentau mordentava mordentaven mordentaves mordente mordentem mordenten mordentes mordentessen mordentesses mordentessin mordentessis mordenteu mordenti mordentin mordentis mordento mordentà mordentàrem mordentàreu mordentàs mordentàssem mordentàsseu mordentàssim mordentàssiu mordentàvem mordentàveu mordentés mordentéssem mordentésseu mordentéssim mordentéssiu mordentí occ sept val v
mordenzare

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
murena
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
moresco

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfema

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfina

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologia

morganàtic /moɾ.ɣaˈna.tik/ /mur.gəˈna.tik/ adj masc
morganatico

moribund /mo.ɾiˈbunt/ /mo.ɾiˈβun/ /mu.ɾiˈbun/ /mu.ɾiˈβun/ adj masc
moribondo

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
morire
Deixar d'existir, cessar.

morituri /mo.ɾiˈtu.ɾi/ n masc
coccodrillo

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
muso
Part sortint de la cara dels animals.
Part anterior d’un vehicle.
labbra
(despectiu, central i nord-occidental) Llavi, especialment gros, inflat, brut.

mort adj masc
morto morte
Que no viu.

mort n fem
morte decesso
Fi de la vida.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
mortadella

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
mortale
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortaldat /moɾ.taɫˈdat/ /mur.təɫˈdat/ n fem
moria

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
mortalità

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
sepulto

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ adv
mortalmente

morter /morˈte/ /moɾˈte/ /moɾˈteɾ/ /murˈte/ n masc
mortaio

mortificar /mor.ti.fiˈka/ /moɾ.ti.fiˈka/ /moɾ.ti.fiˈkaɾ/ /mur.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mortific mortifica mortificada mortificades mortificam mortificant mortificar mortificara mortificaran mortificarem mortificaren mortificares mortificareu mortificaria mortificarien mortificaries mortificarà mortificaràs mortificaré mortificaríem mortificaríeu mortificassen mortificasses mortificassin mortificassis mortificat mortificats mortificau mortificava mortificaven mortificaves mortifico mortificà mortificàrem mortificàreu mortificàs mortificàssem mortificàsseu mortificàssim mortificàssiu mortificàvem mortificàveu mortifique mortifiquem mortifiquen mortifiques mortifiquessen mortifiquesses mortifiquessin mortifiquessis mortifiqueu mortifiqui mortifiquin mortifiquis mortifiqués mortifiquéssem mortifiquésseu mortifiquéssim mortifiquéssiu mortifiquí occ sept val v
mortificare
Llevar la vitalitat natural o disminuir el vigor o activitat d'alguna part del cos.
(també pronominal) Refrenar les passions castigant el cos i reprimint la voluntat.
molestare
Afligir, disgustar, causar pena o molèstia.

mortuori /moɾ.tuˈɔ.ɾi/ /mur.tuˈɔ.ɾi/ mortuòria adj masc
obitorio

mortífer /moɾˈti.feɾ/ /moɾˈti.fəɾ/ /murˈti.fər/ adj masc
mortale

mosca /ˈmos.kə/ n fem
mosca
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscovium moscovio

mosquejar /mos.keˈd͡ʒa/ /mos.keˈd͡ʒaɾ/ /mos.keˈʒa/ /mos.kəˈd͡ʒa/ /mus.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosquege mosquegem mosquegen mosqueges mosquegessen mosquegesses mosquegessin mosquegessis mosquegeu mosquegi mosquegin mosquegis mosquegés mosquegéssem mosquegésseu mosquegéssim mosquegéssiu mosquegí mosqueig mosqueja mosquejada mosquejades mosquejam mosquejant mosquejar mosquejara mosquejaran mosquejarem mosquejaren mosquejares mosquejareu mosquejaria mosquejarien mosquejaries mosquejarà mosquejaràs mosquejaré mosquejaríem mosquejaríeu mosquejassen mosquejasses mosquejassin mosquejassis mosquejat mosquejats mosquejau mosquejava mosquejaven mosquejaves mosquejo mosquejà mosquejàrem mosquejàreu mosquejàs mosquejàssem mosquejàsseu mosquejàssim mosquejàssiu mosquejàvem mosquejàveu occ sept val v
scacciare
Espantar les mosques per a treure-se-les de sobre.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
moschetto

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
zanzara
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
mordere
Clavar les dents en alguna cosa.
(figuradament) Dir mal d'algú.

mosso /ˈmo.so/ /ˈmo.su/ n masc
stalliere
Persona que treballa tenint cura dels cavalls i de les quadres.

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ adj
mozarabico

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ n neut
mozarabo
Persona de religió cristiana durant la dominació andalusina.

mossèn /moˈsen/ /moˈsən/ /muˈsɛn/ n masc
messer

most /ˈmost/ n masc
mosto

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
baffi

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
donnola

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
campione
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.
modello
Disseny, patró, model, exemple.

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mostr mostra mostrada mostrades mostram mostrant mostrar mostrara mostraran mostrarem mostraren mostrares mostrareu mostraria mostrarien mostraries mostrarà mostraràs mostraré mostraríem mostraríeu mostrassen mostrasses mostrassin mostrassis mostrat mostrats mostrau mostrava mostraven mostraves mostre mostrem mostren mostres mostressen mostresses mostressin mostressis mostreu mostri mostrin mostris mostro mostrà mostràrem mostràreu mostràs mostràssem mostràsseu mostràssim mostràssiu mostràvem mostràveu mostrés mostréssem mostrésseu mostréssim mostréssiu mostrí occ sept val v
mostrare

mot n masc
parola

motejar /mo.teˈd͡ʒa/ /mo.teˈd͡ʒaɾ/ /mo.teˈʒa/ /mo.təˈd͡ʒa/ /mu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) motege motegem motegen moteges motegessen motegesses motegessin motegessis motegeu motegi motegin motegis motegés motegéssem motegésseu motegéssim motegéssiu motegí moteig moteja motejada motejades motejam motejant motejar motejara motejaran motejarem motejaren motejares motejareu motejaria motejarien motejaries motejarà motejaràs motejaré motejaríem motejaríeu motejassen motejasses motejassin motejassis motejat motejats motejau motejava motejaven motejaves motejo motejà motejàrem motejàreu motejàs motejàssem motejàsseu motejàssim motejàssiu motejàvem motejàveu occ sept val v
motteggiare
Censurar les accions d'algú amb renoms despectius o de menyspreu.
sprannominare
Posar motius o renoms.

motiu /muˈtiw/ n masc
motivo
Causa d'un fet.
soprannome
renom

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivazione

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motiu motiv motiva motivada motivades motivam motivant motivar motivara motivaran motivarem motivaren motivares motivareu motivaria motivarien motivaries motivarà motivaràs motivaré motivaríem motivaríeu motivassen motivasses motivassin motivassis motivat motivats motivau motivava motivaven motivaves motive motivem motiven motives motivessen motivesses motivessin motivessis motiveu motivi motivin motivis motivo motivà motivàrem motivàreu motivàs motivàssem motivàsseu motivàssim motivàssiu motivàvem motivàveu motivés motivéssem motivésseu motivéssim motivéssiu motiví occ sept val v
motivare

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
stampo

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motocicletta

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
motore
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motore
Màquina que genera un moviment.

motoritzar /mo.to.ɾiˈd͡za/ /mo.to.ɾiˈza/ /mo.to.ɾiˈzaɾ/ /mu.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motoritz motoritza motoritzada motoritzades motoritzam motoritzant motoritzar motoritzara motoritzaran motoritzarem motoritzaren motoritzares motoritzareu motoritzaria motoritzarien motoritzaries motoritzarà motoritzaràs motoritzaré motoritzaríem motoritzaríeu motoritzassen motoritzasses motoritzassin motoritzassis motoritzat motoritzats motoritzau motoritzava motoritzaven motoritzaves motoritze motoritzem motoritzen motoritzes motoritzessen motoritzesses motoritzessin motoritzessis motoritzeu motoritzi motoritzin motoritzis motoritzo motoritzà motoritzàrem motoritzàreu motoritzàs motoritzàssem motoritzàsseu motoritzàssim motoritzàssiu motoritzàvem motoritzàveu motoritzés motoritzéssem motoritzésseu motoritzéssim motoritzéssiu motoritzí occ sept val v
motorizzare

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
zaino bisacca

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
ammutinamento

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
muover
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
movimento
Acció de moure.
Desplaçament.

mudança /muˈðan.sa/ n fem
mossa

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mud muda mudada mudades mudam mudant mudar mudara mudaran mudarem mudaren mudares mudareu mudaria mudarien mudaries mudarà mudaràs mudaré mudaríem mudaríeu mudassen mudasses mudassin mudassis mudat mudats mudau mudava mudaven mudaves mude mudem muden mudes mudessen mudesses mudessin mudessis mudeu mudi mudin mudis mudo mudà mudàrem mudàreu mudàs mudàssem mudàsseu mudàssim mudàssiu mudàvem mudàveu mudés mudéssem mudésseu mudéssim mudéssiu mudí occ sept val v
cambiare
Canviar-se de roba i millorar l'aspecte una persona.
Canviar de domicili.

mugic /muˈd͡ʒik/ /muˈʒik/ n masc
mugic

mugró n masc
capezzolo

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
ammollare
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
moglie

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
multa

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mult multa multada multades multam multant multar multara multaran multarem multaren multares multareu multaria multarien multaries multarà multaràs multaré multaríem multaríeu multassen multasses multassin multassis multat multats multau multava multaven multaves multe multem multen multes multessen multesses multessin multessis multeu multi multin multis multo multà multàrem multàreu multàs multàssem multàsseu multàssim multàssiu multàvem multàveu multés multéssem multésseu multéssim multéssiu multí occ sept val v
multare

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
multilingue

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
multinazionale

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
moltiplicazione

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) multiplic multiplica multiplicada multiplicades multiplicam multiplicant multiplicar multiplicara multiplicaran multiplicarem multiplicaren multiplicares multiplicareu multiplicaria multiplicarien multiplicaries multiplicarà multiplicaràs multiplicaré multiplicaríem multiplicaríeu multiplicassen multiplicasses multiplicassin multiplicassis multiplicat multiplicats multiplicau multiplicava multiplicaven multiplicaves multiplico multiplicà multiplicàrem multiplicàreu multiplicàs multiplicàssem multiplicàsseu multiplicàssim multiplicàssiu multiplicàvem multiplicàveu multiplique multipliquem multipliquen multipliques multipliquessen multipliquesses multipliquessin multipliquessis multipliqueu multipliqui multipliquin multipliquis multipliqués multipliquéssem multipliquésseu multipliquéssim multipliquéssiu multipliquí occ sept val v
moltiplicare

multitud /muɫ.tiˈtut/ n fem
moltitudine

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
mondiale
Relatiu a tot el món.

mundial /mun.diˈaɫ/ n masc
mondiale
Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

municipalitzar /mu.ni.si.pa.ɫiˈd͡za/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈza/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈzaɾ/ /mu.ni.si.pə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) municipalitz municipalitza municipalitzada municipalitzades municipalitzam municipalitzant municipalitzar municipalitzara municipalitzaran municipalitzarem municipalitzaren municipalitzares municipalitzareu municipalitzaria municipalitzarien municipalitzaries municipalitzarà municipalitzaràs municipalitzaré municipalitzaríem municipalitzaríeu municipalitzassen municipalitzasses municipalitzassin municipalitzassis municipalitzat municipalitzats municipalitzau municipalitzava municipalitzaven municipalitzaves municipalitze municipalitzem municipalitzen municipalitzes municipalitzessen municipalitzesses municipalitzessin municipalitzessis municipalitzeu municipalitzi municipalitzin municipalitzis municipalitzo municipalitzà municipalitzàrem municipalitzàreu municipalitzàs municipalitzàssem municipalitzàsseu municipalitzàssim municipalitzàssiu municipalitzàvem municipalitzàveu municipalitzés municipalitzéssem municipalitzésseu municipalitzéssim municipalitzéssiu municipalitzí occ sept val v
municipalizzare

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
cartucce

munió /mu.niˈo/ n fem
moltitudine

muntacàrregues /mun.taˈka.re.ɣes/ /mun.təˈka.rə.ɣəs/ n masc
montacarichi

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
montagna monte

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
montuoso montagnoso

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
guidare
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
mungere

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
muraglia
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murgonar /mur.ɡuˈna/ /mur.ɣoˈna/ /mur.ɣuˈna/ /muɾ.ɣoˈna/ /muɾ.ɣoˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murgon murgona murgonada murgonades murgonam murgonant murgonar murgonara murgonaran murgonarem murgonaren murgonares murgonareu murgonaria murgonarien murgonaries murgonarà murgonaràs murgonaré murgonaríem murgonaríeu murgonassen murgonasses murgonassin murgonassis murgonat murgonats murgonau murgonava murgonaven murgonaves murgone murgonem murgonen murgones murgonessen murgonesses murgonessin murgonessis murgoneu murgoni murgonin murgonis murgono murgonà murgonàrem murgonàreu murgonàs murgonàssem murgonàsseu murgonàssim murgonàssiu murgonàvem murgonàveu murgonés murgonéssem murgonésseu murgonéssim murgonéssiu murgoní occ sept val v
margottare

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murmur murmura murmurada murmurades murmuram murmurant murmurar murmurara murmuraran murmurarem murmuraren murmurares murmurareu murmuraria murmurarien murmuraries murmurarà murmuraràs murmuraré murmuraríem murmuraríeu murmurassen murmurasses murmurassin murmurassis murmurat murmurats murmurau murmurava murmuraven murmuraves murmure murmurem murmuren murmures murmuressen murmuresses murmuressin murmuressis murmureu murmuri murmurin murmuris murmuro murmurà murmuràrem murmuràreu murmuràs murmuràssem murmuràsseu murmuràssim murmuràssiu murmuràvem murmuràveu murmurés murmuréssem murmurésseu murmuréssim murmuréssiu murmurí occ sept val v
mormorare

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
mirto

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
musa

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
mitilo

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
muscolare

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
muscolatura

musell n masc
muso

museu /muˈzew/ n masc
museo
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

museïtzar /mu.ze.iˈd͡za/ /mu.ze.iˈza/ /mu.ze.iˈzaɾ/ /mu.zə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) museïtz museïtza museïtzada museïtzades museïtzam museïtzant museïtzar museïtzara museïtzaran museïtzarem museïtzaren museïtzares museïtzareu museïtzaria museïtzarien museïtzaries museïtzarà museïtzaràs museïtzaré museïtzaríem museïtzaríeu museïtzassen museïtzasses museïtzassin museïtzassis museïtzat museïtzats museïtzau museïtzava museïtzaven museïtzaves museïtze museïtzem museïtzen museïtzes museïtzessen museïtzesses museïtzessin museïtzessis museïtzeu museïtzi museïtzin museïtzis museïtzo museïtzà museïtzàrem museïtzàreu museïtzàs museïtzàssem museïtzàsseu museïtzàssim museïtzàssiu museïtzàvem museïtzàveu museïtzés museïtzéssem museïtzésseu museïtzéssim museïtzéssiu museïtzí occ sept val v
museificare

musical adj
musicale
Relacionat amb la música.

musical n masc
musicale
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicar /mu.ziˈka/ /mu.ziˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) music musica musicada musicades musicam musicant musicar musicara musicaran musicarem musicaren musicares musicareu musicaria musicarien musicaries musicarà musicaràs musicaré musicaríem musicaríeu musicassen musicasses musicassin musicassis musicat musicats musicau musicava musicaven musicaves musico musicà musicàrem musicàreu musicàs musicàssem musicàsseu musicàssim musicàssiu musicàvem musicàveu musique musiquem musiquen musiques musiquessen musiquesses musiquessin musiquessis musiqueu musiqui musiquin musiquis musiqués musiquéssem musiquésseu musiquéssim musiquéssiu musiquí occ sept val v
musicare

mussol n masc
civetta
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).
orzaiolo
Furóncol amb forma de gra d’ordi que surt a la vora de la parpella.

mussola /muˈsɔ.ɫa/ /muˈsɔ.ɫɔ/ /muˈsɔ.ɫə/ n fem
palombo
Gènere de taurons de la família dels triàquids (Mustelus).

mussola pintada n fem
palombo stellato

mussola vera n fem
palombo

mut /ˈmut/ adj masc
muto

mutilar /mu.tiˈɫa/ /mu.tiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mutil mutila mutilada mutilades mutilam mutilant mutilar mutilara mutilaran mutilarem mutilaren mutilares mutilareu mutilaria mutilarien mutilaries mutilarà mutilaràs mutilaré mutilaríem mutilaríeu mutilassen mutilasses mutilassin mutilassis mutilat mutilats mutilau mutilava mutilaven mutilaves mutile mutilem mutilen mutiles mutilessen mutilesses mutilessin mutilessis mutileu mutili mutilin mutilis mutilo mutilà mutilàrem mutilàreu mutilàs mutilàssem mutilàsseu mutilàssim mutilàssiu mutilàvem mutilàveu mutilés mutiléssem mutilésseu mutiléssim mutiléssiu mutilí occ sept val v
mutilare

mutis /ˈmu.tis/ Interjection
zitti

muó n masc
muone

mà n fem
mano
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magia

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magico

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
manico
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
manichetta
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga n fem
manica

màquia /ˈma.ki.a/ /ˈma.ki.ə/ n fem
macchia

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
macchina

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
martire

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
maschera
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
albero

mèdic adj masc
medico
Que té relació amb la medicina.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
merito

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
metodo

més adv
più
Diferència comparativa per excés.

més content que un gínjol adj
andare in brodo di giuggiole

més-enllà /ˌme.zeɲˈʎa/ /ˌme.zəɲˈʎa/ n masc
aldilà

mínimament /ˌmi.ni.maˈmen/ /ˌmi.ni.maˈment/ /ˌmi.ni.məˈmen/ /ˌmi.ni.məˈment/ adv
minimamente

místic /ˈmis.tik/ adj masc
mistico

mística /ˈmis.ti.ka/ /ˈmis.ti.kə/ n fem
mistica

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
mobile
Telèfon mòbil.

mòlta /ˈmɔɫ.ta/ /ˈmɔɫ.tə/ n fem
molitura

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mummia

mòrid /ˈmɔ.ɾit/ n masc
morido

món n masc
mondo
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
mora
Fruit de la morera.

múscul n masc
muscolo

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
musica
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
mirtillo

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
nazionale

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nacionalitz nacionalitza nacionalitzada nacionalitzades nacionalitzam nacionalitzant nacionalitzar nacionalitzara nacionalitzaran nacionalitzarem nacionalitzaren nacionalitzares nacionalitzareu nacionalitzaria nacionalitzarien nacionalitzaries nacionalitzarà nacionalitzaràs nacionalitzaré nacionalitzaríem nacionalitzaríeu nacionalitzassen nacionalitzasses nacionalitzassin nacionalitzassis nacionalitzat nacionalitzats nacionalitzau nacionalitzava nacionalitzaven nacionalitzaves nacionalitze nacionalitzem nacionalitzen nacionalitzes nacionalitzessen nacionalitzesses nacionalitzessin nacionalitzessis nacionalitzeu nacionalitzi nacionalitzin nacionalitzis nacionalitzo nacionalitzà nacionalitzàrem nacionalitzàreu nacionalitzàs nacionalitzàssem nacionalitzàsseu nacionalitzàssim nacionalitzàssiu nacionalitzàvem nacionalitzàveu nacionalitzés nacionalitzéssem nacionalitzésseu nacionalitzéssim nacionalitzéssiu nacionalitzí occ sept val v
nazionalizare

nació /na.siˈo/ n fem
nazione
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacra /ˈna.kɾa/ /ˈna.kɾə/ n fem
nacchera

nacrat /naˈkɾat/ /nəˈkɾat/ adj masc
perlaceo

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
madreperla

nadiu /naˈðiw/ /nəˈðiw/ nadiua adj masc
nativo

nahua /naˈu.a/ /nəˈu.ə/ n neut
nahuatl
(invariable) Grup de llengües de la família utoasteca parlades principalment al centre de Mèxic i antigament a bona part de Mesoamèrica.

naixement n masc
nascita

nan /ˈnan/ adj
nano

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
nassa
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
napoletano
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
napoletano
Persona que habita o és originària de Nàpols.

narcotitzar /nar.ko.tiˈd͡za/ /naɾ.ko.tiˈza/ /naɾ.ko.tiˈzaɾ/ /nər.ku.tiˈd͡za/ /nəɾ.ko.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narcotitz narcotitza narcotitzada narcotitzades narcotitzam narcotitzant narcotitzar narcotitzara narcotitzaran narcotitzarem narcotitzaren narcotitzares narcotitzareu narcotitzaria narcotitzarien narcotitzaries narcotitzarà narcotitzaràs narcotitzaré narcotitzaríem narcotitzaríeu narcotitzassen narcotitzasses narcotitzassin narcotitzassis narcotitzat narcotitzats narcotitzau narcotitzava narcotitzaven narcotitzaves narcotitze narcotitzem narcotitzen narcotitzes narcotitzessen narcotitzesses narcotitzessin narcotitzessis narcotitzeu narcotitzi narcotitzin narcotitzis narcotitzo narcotitzà narcotitzàrem narcotitzàreu narcotitzàs narcotitzàssem narcotitzàsseu narcotitzàssim narcotitzàssiu narcotitzàvem narcotitzàveu narcotitzés narcotitzéssem narcotitzésseu narcotitzéssim narcotitzéssiu narcotitzí occ sept val v
narcotizzare

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
narice

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narr narra narrada narrades narram narrant narrar narrara narraran narrarem narraren narrares narrareu narraria narrarien narraries narrarà narraràs narraré narraríem narraríeu narrassen narrasses narrassin narrassis narrat narrats narrau narrava narraven narraves narre narrem narren narres narressen narresses narressin narressis narreu narri narrin narris narro narrà narràrem narràreu narràs narràssem narràsseu narràssim narràssiu narràvem narràveu narrés narréssem narrésseu narréssim narréssiu narrí occ sept val v
narrare

nas n masc
naso muso
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
crema
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
nuoto

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
natiche

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
natura
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natura morta n fem
natura morta

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
naturale
Relatiu a la natura.
Originari.

naturalitzar /na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naturalitz naturalitza naturalitzada naturalitzades naturalitzam naturalitzant naturalitzar naturalitzara naturalitzaran naturalitzarem naturalitzaren naturalitzares naturalitzareu naturalitzaria naturalitzarien naturalitzaries naturalitzarà naturalitzaràs naturalitzaré naturalitzaríem naturalitzaríeu naturalitzassen naturalitzasses naturalitzassin naturalitzassis naturalitzat naturalitzats naturalitzau naturalitzava naturalitzaven naturalitzaves naturalitze naturalitzem naturalitzen naturalitzes naturalitzessen naturalitzesses naturalitzessin naturalitzessis naturalitzeu naturalitzi naturalitzin naturalitzis naturalitzo naturalitzà naturalitzàrem naturalitzàreu naturalitzàs naturalitzàssem naturalitzàsseu naturalitzàssim naturalitzàssiu naturalitzàvem naturalitzàveu naturalitzés naturalitzéssem naturalitzésseu naturalitzéssim naturalitzéssiu naturalitzí occ sept val v
naturalizzare

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
naturalmente

nau n fem
nave
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
navata
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naufrag naufraga naufragada naufragades naufragam naufragant naufragar naufragara naufragaran naufragarem naufragaren naufragares naufragareu naufragaria naufragarien naufragaries naufragarà naufragaràs naufragaré naufragaríem naufragaríeu naufragassen naufragasses naufragassin naufragassis naufragat naufragats naufragau naufragava naufragaven naufragaves naufrago naufrague naufraguem naufraguen naufragues naufraguessen naufraguesses naufraguessin naufraguessis naufragueu naufragui naufraguin naufraguis naufragués naufraguéssem naufraguésseu naufraguéssim naufraguéssiu naufraguí naufragà naufragàrem naufragàreu naufragàs naufragàssem naufragàsseu naufragàssim naufragàssiu naufragàvem naufragàveu occ sept val v
naufragare

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
naufragio

naumàquia /nawˈma.ki.a/ /nawˈma.ki.ə/ n fem
naumachia

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
cannello
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
nautica navigazione

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
navegare navigare

navilier /na.vi.ɫiˈeɾ/ /na.βi.ɫiˈe/ /na.βi.ɫiˈeɾ/ /nə.vi.ɫiˈe/ /nə.βi.ɫiˈe/ adj masc
navigazione

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
naif

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
nipote

neboda valenciana n fem
nipote seconda

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
nipote

nebot valencià n masc
nipote secondo

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
necessario

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
necessitare avere bisogno

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
bisogno necessità

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
necessariamente

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
necrosi

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
necroscopia

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
nuotare

nefast /neˈfast/ /nəˈfast/ adj masc
nefasto

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nefrologia

nefropatia /ne.fɾo.paˈti.a/ /nə.fɾo.pəˈti.ə/ /nə.fɾu.pəˈti.ə/ n fem
nefropatia

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ adj
negazionista
Relatiu al negacionisme.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
negazionista
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
negazioe negazione

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
negare
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.
annegare
Ofegar-se, perdre la capacitat per respirar.
inondare
Inundar d'aigua, mullar-se molt.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
negligere
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
negligenza

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
negozio affare

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
negoziare
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
nero
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negret /nəˈɣɾət/ /nəˈɣɾɛt/ n masc
moretto

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
grassetto

neguit /neˈɣit/ /nəˈɣit/ n masc
disagio

neguitós /ne.ɣiˈtos/ /nə.ɣiˈtos/ adj masc
irrequieto

nen /ˈnen/ n masc
bambino bambina
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodimio

neogrec /ˌne.oˈɣɾek/ /ˌnɛ.oˈɣɾek/ /ˌnɛ.uˈɣɾek/ neogrega adj masc
neogreco

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologismo

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neonatologia

neoplàsic /ne.oˈpɫa.zik/ /nə.oˈpɫa.zik/ /nə.uˈpɫa.zik/ adj masc
neoplastico

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
nettunio

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ n fem
nervatura
(botànica) Conjunt de nervis de les fulles.
(entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nervo
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nesònim /neˈzɔ.nim/ /nəˈzɔ.nim/ n masc
nesonimo

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
pulito
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
pulire

neu n fem
neve

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
cannoncino
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.
annebbiamento
Malura causada per fongs en les plantes en situacions de boira o elevada humitat.

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
gomma

neurodegeneratiu /new.ɾo.ðe.d͡ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /new.ɾo.ðe.ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /nəw.ɾo.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ /nəw.ɾu.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ adj masc
neurodegenerativo

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurologia

neurolèptic /new.ɾoˈɫɛp.tik/ /nəw.ɾuˈɫɛp.tik/ n masc
neurolettico

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
neurologico

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neurone neurocito

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralità

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neutralitz neutralitza neutralitzada neutralitzades neutralitzam neutralitzant neutralitzar neutralitzara neutralitzaran neutralitzarem neutralitzaren neutralitzares neutralitzareu neutralitzaria neutralitzarien neutralitzaries neutralitzarà neutralitzaràs neutralitzaré neutralitzaríem neutralitzaríeu neutralitzassen neutralitzasses neutralitzassin neutralitzassis neutralitzat neutralitzats neutralitzau neutralitzava neutralitzaven neutralitzaves neutralitze neutralitzem neutralitzen neutralitzes neutralitzessen neutralitzesses neutralitzessin neutralitzessis neutralitzeu neutralitzi neutralitzin neutralitzis neutralitzo neutralitzà neutralitzàrem neutralitzàreu neutralitzàs neutralitzàssem neutralitzàsseu neutralitzàssim neutralitzàssiu neutralitzàvem neutralitzàveu neutralitzés neutralitzéssem neutralitzésseu neutralitzéssim neutralitzéssiu neutralitzí occ sept val v
neutralizzare

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutrone

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
nevicata

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
nevicare

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nesso connessione

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
neofita

neó /nəˈo/ n masc
neon neo

ni /ni/ /ˈni/ conjunction
né
Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nia niada niades niam niant niar niara niaran niarem niaren niares niareu niaria niarien niaries niarà niaràs niaré niaríem niaríeu niassen niasses niassin niassis niat niats niau niava niaven niaves nie niem nien nies niessen niesses niessin niessis nieu nii nio nià niàrem niàreu niàs niàssem niàsseu niàssim niàssiu niàvem niàveu niés niéssem niésseu niéssim niéssiu nií niï niïn niïs occ sept val v
nidificare

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nicotina

niellar /ni.eˈʎa/ /ni.eˈʎaɾ/ /ni.əˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) niell niella niellada niellades niellam niellant niellar niellara niellaran niellarem niellaren niellares niellareu niellaria niellarien niellaries niellarà niellaràs niellaré niellaríem niellaríeu niellassen niellasses niellassin niellassis niellat niellats niellau niellava niellaven niellaves nielle niellem niellen nielles niellessen niellesses niellessin niellessis nielleu nielli niellin niellis niello niellà niellàrem niellàreu niellàs niellàssem niellàsseu niellàssim niellàssiu niellàvem niellàveu niellés nielléssem niellésseu nielléssim nielléssiu niellí occ sept val v
niellare

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
negromanzia

nihoni n masc
nihonio

nina /ˈni.na/ n fem
bambola
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ning-nang /ˌniŋˈnaŋ/ /ˌniŋˈnaŋk/ /ˌniŋˈnaŋk/ Interjection
dindon
Evocació del so repetit d’una campana.

ning-nang /ˌniŋˈnaŋ/ /ˌniŋˈnaŋk/ /ˌniŋˈnaŋk/ n masc
dindon
So repetit d’una campana.

ning-ning /ˌniŋˈniŋ/ /ˌniŋˈniŋk/ /ˌniŋˈniŋk/ Interjection
dindin
Evocació del so repetit d’una campaneta.

ning-ning /ˌniŋˈniŋ/ /ˌniŋˈniŋk/ /ˌniŋˈniŋk/ n masc
dindin
So repetit d’una campaneta.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
nessuno

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
bambolotto
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot de neu n masc
pupazzo di neve fantoccio di neve

niobi n masc
niobio

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
nichelare

nissaga /niˈsa.ɣa/ /niˈsa.ɣə/ n fem
lignaggio

nit n fem
notte
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitidesa /ni.tiˈðe.za/ /ni.tiˈðə.zə/ /ni.tiˈðɛ.zə/ n fem
nitidezza

nitrar /niˈtɾa/ /niˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitr nitra nitrada nitrades nitram nitrant nitrar nitrara nitraran nitrarem nitraren nitrares nitrareu nitraria nitrarien nitraries nitrarà nitraràs nitraré nitraríem nitraríeu nitrassen nitrasses nitrassin nitrassis nitrat nitrats nitrau nitrava nitraven nitraves nitre nitrem nitren nitres nitressen nitresses nitressin nitressis nitreu nitri nitrin nitris nitro nitrà nitràrem nitràreu nitràs nitràssem nitràsseu nitràssim nitràssiu nitràvem nitràveu nitrés nitréssem nitrésseu nitréssim nitréssiu nitrí occ sept val v
nitrare

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrato

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
azoto

niu n masc
nido
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
livello

no adv
no
Partícula de negació o contradicció.

no entendre-hi un borrall v
non se saper biracchio

no gens adv
assolutamente

no s'hi val idiom
non vale

no ésser ni carn ni peix v
non essere né carne né pesce

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
nulla

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelio

nobiliari /no.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
nobiliare

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
nobile
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ n neut
nobile
Membre de la noblesa.

noces /ˈnɔ.ses/ /ˈnɔ.səs/ n fem
nozze

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
nozione
concepte, idea

nodrir /noˈðɾi/ /noˈðɾiɾ/ /nuˈðɾi/ bal n-occ nodreix nodreixen nodreixes nodreixi nodreixin nodreixis nodreixo nodresc nodresqui nodresquin nodresquis nodria nodrida nodrides nodrien nodries nodriguem nodrigueu nodrim nodrint nodrir nodrira nodriran nodrirem nodriren nodrires nodrireu nodriria nodririen nodriries nodrirà nodriràs nodriré nodriríem nodriríeu nodrisc nodrisca nodrisquen nodrisques nodrissen nodrisses nodrissin nodrissis nodrit nodrits nodriu nodrix nodrixen nodrixes nodrixo nodrí nodríem nodríeu nodrírem nodríreu nodrís nodríssem nodrísseu nodríssim nodríssiu occ sept val v
nutrire

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
anche se

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
noce

noi n masc
ragazzo

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
ragazza

noli /ˈnɔ.ɫi/ n masc
nolo

nom /ˈnom/ n masc
nome
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
nome proprio

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
numero

nombre atòmic n masc
numero atomico

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
numeroso

nomenar /no.meˈna/ /no.meˈnaɾ/ /no.məˈna/ /nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nomena nomenada nomenades nomenam nomenant nomenar nomenara nomenaran nomenarem nomenaren nomenares nomenareu nomenaria nomenarien nomenaries nomenarà nomenaràs nomenaré nomenaríem nomenaríeu nomenassen nomenasses nomenassin nomenassis nomenat nomenats nomenau nomenava nomenaven nomenaves nomene nomenem nomenen nomenes nomenessen nomenesses nomenessin nomenessis nomeneu nomeni nomenin nomenis nomeno nomenà nomenàrem nomenàreu nomenàs nomenàssem nomenàsseu nomenàssim nomenàssiu nomenàvem nomenàveu nomenés nomenéssem nomenésseu nomenéssim nomenéssiu nomení nomèn occ sept val v
nominare

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nomenclatura

nominar /no.miˈna/ /no.miˈnaɾ/ /nu.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nomina nominada nominades nominam nominant nominar nominara nominaran nominarem nominaren nominares nominareu nominaria nominarien nominaries nominarà nominaràs nominaré nominaríem nominaríeu nominassen nominasses nominassin nominassis nominat nominats nominau nominava nominaven nominaves nomine nominem nominen nomines nominessen nominesses nominessin nominessis nomineu nomini nominin nominis nomino nominà nominàrem nominàreu nominàs nominàssem nominàsseu nominàssim nominàssiu nominàvem nominàveu nominés nominéssem nominésseu nominéssim nominéssiu nominí nomín occ sept val v
nominare

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
nominativo

nomisma /noˈmiz.ma/ /nuˈmiz.mə/ n masc
nomisma

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
solo

nona /ˈnɔ.na/ /ˈnɔ.nɔ/ /ˈnɔ.nə/ n fem
nona
(litúrgia) Hora de l’ofici diví abans de les vespres.
(històric, plural) Novè dia abans dels idus del calendari romà, corresponent al dia 5 o al 7 segons el mes.

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
nora nuora

norai /noˈɾaj/ /nuˈɾaj/ n masc
bitta

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
novanta

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
novantacinque

noranta-cinquè /noˌɾan.ta.siŋˈke/ /noˌɾan.tə.siŋˈkə/ /nuˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
novantacinquesimo

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
novantadue

noranta-dosè /noˌɾan.ta.ðoˈze/ /noˌɾan.tə.ðoˈzə/ /nuˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
novantaduesimo

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
novantanove

noranta-novè /noˌɾan.ta.noˈve/ /noˌɾan.ta.noˈβe/ /noˌɾan.tə.noˈvə/ /nuˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /nuˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
novantanovesimo

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
novantaquattro

noranta-quatrè /noˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /noˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /nuˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
novantaquattresimo

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
novantasette

noranta-setè /noˌɾan.ta.seˈte/ /noˌɾan.tə.səˈtə/ /nuˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
novantasettesimo

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
novantasei

noranta-sisè /noˌɾan.ta.siˈze/ /noˌɾan.tə.siˈzə/ /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
novantaseiesimo

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
novantatré

noranta-tresè /noˌɾan.ta.tɾeˈze/ /noˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
novantatreesimo

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
novantuno

noranta-unè /noˌɾan.ta.uˈne/ /noˌɾan.tə.uˈnə/ /nuˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
novantunesimo

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
novantotto

noranta-vuitè /noˌɾan.ta.vujˈte/ /noˌɾan.ta.βujˈte/ /noˌɾan.ta.βwiˈte/ /noˌɾan.tə.vujˈtə/ /nuˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /nuˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
novantottesimo

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
novantesimo

nord n masc
nord

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
nordamericano
De l'Amèrica del Nord.
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
nordamericano
Natural de l'Amèrica del Nord.
statunitense
Natural dels Estats Units.

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
nord-est

nord-irlandès /ˌnɔr.tir.ɫənˈdɛs/ /ˌnɔɾ.tiɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
nordirlandese
Relatiu o pertanyent a Irlanda del Nord.

nord-irlandès /ˌnɔr.tir.ɫənˈdɛs/ /ˌnɔɾ.tiɾ.ɫənˈdəs/ n masc
nordirlandese
Originari d'Irlanda del Nord.

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
nord-ovest

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normale
Que segueix una norma.

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
normalmente

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normativo

norrè /noˈre/ /noˈrə/ /nuˈrɛ/ adj masc
norreno

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
norvegese
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
norvegese
Natural de Noruega.
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
noi

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
nostro

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
memoria
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
nota
Cada un dels elements de l'escala musical.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
notabile
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ n masc
voto alto

notar /noˈta/ /noˈtaɾ/ /nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) not nota notada notades notam notant notar notara notaran notarem notaren notares notareu notaria notarien notaries notarà notaràs notaré notaríem notaríeu notassen notasses notassin notassis notat notats notau notava notaven notaves note notem noten notes notessen notesses notessin notessis noteu noti notin notis noto notà notàrem notàreu notàs notàssem notàsseu notàssim notàssiu notàvem notàveu notés notéssem notésseu notéssim notéssiu notí occ sept val v
cnotare

notificar /no.ti.fiˈka/ /no.ti.fiˈkaɾ/ /nu.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) notific notifica notificada notificades notificam notificant notificar notificara notificaran notificarem notificaren notificares notificareu notificaria notificarien notificaries notificarà notificaràs notificaré notificaríem notificaríeu notificassen notificasses notificassin notificassis notificat notificats notificau notificava notificaven notificaves notifico notificà notificàrem notificàreu notificàs notificàssem notificàsseu notificàssim notificàssiu notificàvem notificàveu notifique notifiquem notifiquen notifiques notifiquessen notifiquesses notifiquessin notifiquessis notifiqueu notifiqui notifiquin notifiquis notifiqués notifiquéssem notifiquésseu notifiquéssim notifiquéssiu notifiquí occ sept val v
notificare

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
notorietà

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
notizie

nou adj masc
nuovo
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
noce
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
nove
(cardinal) Vuit més un.

nou del coll n masc
pomo d'Adamo

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
novecento

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
neonato

novell /noˈveʎ/ /noˈβeʎ/ /nuˈveʎ/ /nuˈβeʎ/ adj masc
novello

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
romanzo

novel·la gràfica n fem
romanzo a fumetti

novel·lar /no.veɫˈɫaɾ/ /no.vəɫˈɫa/ /no.βeɫˈɫa/ /no.βeˈɫa/ /nu.vəɫˈɫa/ /nu.βəɫˈɫa/ /nu.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) novel novel·la novel·lada novel·lades novel·lam novel·lant novel·lar novel·lara novel·laran novel·larem novel·laren novel·lares novel·lareu novel·laria novel·larien novel·laries novel·larà novel·laràs novel·laré novel·laríem novel·laríeu novel·lassen novel·lasses novel·lassin novel·lassis novel·lat novel·lats novel·lau novel·lava novel·laven novel·laves novel·le novel·lem novel·len novel·les novel·lessen novel·lesses novel·lessin novel·lessis novel·leu novel·li novel·lin novel·lis novel·lo novel·là novel·làrem novel·làreu novel·làs novel·làssem novel·làsseu novel·làssim novel·làssiu novel·làvem novel·làveu novel·lés novel·léssem novel·lésseu novel·léssim novel·léssiu novel·lí occ sept val v
romanzare

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
romanziere

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
novembre
Onzè mes de l'any.

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
novizio

nu adj masc
nudo
Sense roba o vestit.

nucleó n masc
nucleone

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nudità

nul /ˈnuɫ/ nul·la adj masc
nullo

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ adj
numerale
Que expressa un nombre.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ n masc
numerale
Adjectiu quantificador que representa un nombre.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) numer numera numerada numerades numeram numerant numerar numerara numeraran numerarem numeraren numerares numerareu numeraria numerarien numeraries numerarà numeraràs numeraré numeraríem numeraríeu numerassen numerasses numerassin numerassis numerat numerats numerau numerava numeraven numeraves numere numerem numeren numeres numeressen numeresses numeressin numeressis numereu numeri numerin numeris numero numerà numeràrem numeràreu numeràs numeràssem numeràsseu numeràssim numeràssiu numeràvem numeràveu numerés numeréssem numerésseu numeréssim numeréssiu numerí occ sept val v
numerare

numismàtic n masc
numismatico

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numismatica
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

nus n masc
nodo
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
nudo gordiano

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
sposo

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
corredo
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
nuvoloso

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
nandù

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
bozzo

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
naufrago

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
nausea
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
nascere venire al mondo
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
nipote

néta /ˈne.ta/ n fem
nipote

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nichel nickelio

nítid /ˈni.tit/ adj masc
nitido

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nomade
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
nomade
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmer /ˈnɔ.mə/ - havent - nom nomem nomen nomeran nomerem nomereu nomeria nomerien nomeries nomerà nomeràs nomeré nomeríem nomeríeu nomessin nomessis nomeu nomi nomia nomien nomies nomin nomis noms només noméssim noméssiu nomíem nomíeu nòmer v
chiamarsi

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
salario
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

núbil /ˈnu.βiɫ/ adj
nubile

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
numero
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
sposa fidanzata

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
nuvola nube
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
o
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o sia conjunction
ossia
Expressió d’equivalència d’elements de forma reforçada.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oasi

obedientment /o.be.ðiˌemˈment/ /o.bə.ðiˌemˈment/ /o.βe.ðiˌemˈmen/ /u.bə.ðiˌemˈmen/ /u.βə.ðiˌemˈmen/ adv
ubbidientemente

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ bal n-occ obeeix obeeixen obeeixes obeeixi obeeixin obeeixis obeeixo obeesc obeesqui obeesquin obeesquis obeint obeir obeiran obeirem obeireu obeiria obeirien obeiries obeirà obeiràs obeiré obeiríem obeiríeu obeí obeíem obeíeu obeírem obeíreu obeís obeíssem obeísseu obeíssim obeíssiu obeïa obeïda obeïdes obeïen obeïes obeïguem obeïgueu obeïm obeïra obeïren obeïres obeïsc obeïsca obeïsquen obeïsques obeïssen obeïsses obeïssin obeïssis obeït obeïts obeïu obeïx obeïxen obeïxes obeïxo occ sept val v
obbedire

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisco

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
sartia

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
aperto

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
obesità

objectar /ob.d͡ʒekˈta/ /ob.d͡ʒekˈtaɾ/ /ob.ʒəkˈta/ /ub.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) object objecta objectada objectades objectam objectant objectar objectara objectaran objectarem objectaren objectares objectareu objectaria objectarien objectaries objectarà objectaràs objectaré objectaríem objectaríeu objectassen objectasses objectassin objectassis objectat objectats objectau objectava objectaven objectaves objecte objectem objecten objectes objectessen objectesses objectessin objectessis objecteu objecti objectin objectis objecto objectà objectàrem objectàreu objectàs objectàssem objectàsseu objectàssim objectàssiu objectàvem objectàveu objectés objectéssem objectésseu objectéssim objectéssiu objectí occ sept val v
obbiettare

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
obiettivo oggettivo
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
bersaglio
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
obbiettivo
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
obiettivo
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivar /ob.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ob.d͡ʒek.tiˈβa/ /ob.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) objectiu objectiv objectiva objectivada objectivades objectivam objectivant objectivar objectivara objectivaran objectivarem objectivaren objectivares objectivareu objectivaria objectivarien objectivaries objectivarà objectivaràs objectivaré objectivaríem objectivaríeu objectivassen objectivasses objectivassin objectivassis objectivat objectivats objectivau objectivava objectivaven objectivaves objective objectivem objectiven objectives objectivessen objectivesses objectivessin objectivessis objectiveu objectivi objectivin objectivis objectivo objectivà objectivàrem objectivàreu objectivàs objectivàssem objectivàsseu objectivàssim objectivàssiu objectivàvem objectivàveu objectivés objectivéssem objectivésseu objectivéssim objectivéssiu objectiví occ sept val v
obbiettivare

oblada /oˈbɫa.ða/ /oˈbɫa.ðə/ /uˈbɫa.ðə/ /uˈβɫa.ðə/ n fem
occhiata

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
dimenticare
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
obbligazione vincolo

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) oblig obliga obligada obligades obligam obligant obligar obligara obligaran obligarem obligaren obligares obligareu obligaria obligarien obligaries obligarà obligaràs obligaré obligaríem obligaríeu obligassen obligasses obligassin obligassis obligat obligats obligau obligava obligaven obligaves obligo obligue obliguem obliguen obligues obliguessen obliguesses obliguessin obliguessis obligueu obligui obliguin obliguis obligués obliguéssem obliguésseu obliguéssim obliguéssiu obliguí obligà obligàrem obligàreu obligàs obligàssem obligàsseu obligàssim obligàssiu obligàvem obligàveu occ sept val v
obbligare

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ obligatòria adj masc
obbligatorio

obliquar /o.bɫiˈkwa/ /o.bɫiˈkwaɾ/ /o.βɫiˈkwa/ /u.bɫiˈkwa/ /u.βɫiˈkwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obliqua obliquada obliquades obliquam obliquant obliquar obliquara obliquaran obliquarem obliquaren obliquares obliquareu obliquaria obliquarien obliquaries obliquarà obliquaràs obliquaré obliquaríem obliquaríeu obliquassen obliquasses obliquassin obliquassis obliquat obliquats obliquau obliquava obliquaven obliquaves obliquo obliquà obliquàrem obliquàreu obliquàs obliquàssem obliquàsseu obliquàssim obliquàssiu obliquàvem obliquàveu obliqüe obliqüem obliqüen obliqües obliqüessen obliqüesses obliqüessin obliqüessis obliqüeu obliqüi obliqüin obliqüis obliqüés obliqüéssem obliqüésseu obliqüéssim obliqüéssiu obliqüí occ sept val v
obliquare

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
oblio

obliterar /o.bɫi.teˈɾaɾ/ /o.bɫi.təˈɾa/ /o.βɫi.teˈɾa/ /u.bɫi.təˈɾa/ /u.βɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obliter oblitera obliterada obliterades obliteram obliterant obliterar obliterara obliteraran obliterarem obliteraren obliterares obliterareu obliteraria obliterarien obliteraries obliterarà obliteraràs obliteraré obliteraríem obliteraríeu obliterassen obliterasses obliterassin obliterassis obliterat obliterats obliterau obliterava obliteraven obliteraves oblitere obliterem obliteren obliteres obliteressen obliteresses obliteressin obliteressis oblitereu obliteri obliterin obliteris oblitero obliterà obliteràrem obliteràreu obliteràs obliteràssem obliteràsseu obliteràssim obliteràssiu obliteràvem obliteràveu obliterés obliteréssem obliterésseu obliteréssim obliteréssiu obliterí occ sept val v
obliterare

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
oblungo

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
oboe

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
opera

obrar /oˈbɾa/ /oˈbɾaɾ/ /oˈβɾa/ /uˈbɾa/ /uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obr obra obrada obrades obram obrant obrar obrara obraran obrarem obraren obrares obrareu obraria obrarien obraries obrarà obraràs obraré obraríem obraríeu obrassen obrasses obrassin obrassis obrat obrats obrau obrava obraven obraves obre obrem obren obres obressen obresses obressin obressis obreu obri obrin obris obro obrà obràrem obràreu obràs obràssem obràsseu obràssim obràssiu obràvem obràveu obrés obréssem obrésseu obréssim obréssiu obrí occ sept val v
agire
Manera de fer.

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
aprire

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
oscenità
Qualitat d’obscè.
Expressió o paraula obscena.

obsequiar /op.se.kiˈa/ /op.se.kiˈaɾ/ /op.sə.kiˈa/ /up.sə.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsequia obsequiada obsequiades obsequiam obsequiant obsequiar obsequiara obsequiaran obsequiarem obsequiaren obsequiares obsequiareu obsequiaria obsequiarien obsequiaries obsequiarà obsequiaràs obsequiaré obsequiaríem obsequiaríeu obsequiassen obsequiasses obsequiassin obsequiassis obsequiat obsequiats obsequiau obsequiava obsequiaven obsequiaves obsequie obsequiem obsequien obsequies obsequiessen obsequiesses obsequiessin obsequiessis obsequieu obsequii obsequio obsequià obsequiàrem obsequiàreu obsequiàs obsequiàssem obsequiàsseu obsequiàssim obsequiàssiu obsequiàvem obsequiàveu obsequiés obsequiéssem obsequiésseu obsequiéssim obsequiéssiu obsequií obsequiï obsequiïn obsequiïs occ sept val v
ossequiare

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) observ observa observada observades observam observant observar observara observaran observarem observaren observares observareu observaria observarien observaries observarà observaràs observaré observaríem observaríeu observassen observasses observassin observassis observat observats observau observava observaven observaves observe observem observen observes observessen observesses observessin observessis observeu observi observin observis observo observà observàrem observàreu observàs observàssem observàsseu observàssim observàssiu observàvem observàveu observés observéssem observésseu observéssim observéssiu observí occ sept val v
osservare
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.
notare
Constatar, notar.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsession obsessiona obsessionada obsessionades obsessionam obsessionant obsessionar obsessionara obsessionaran obsessionarem obsessionaren obsessionares obsessionareu obsessionaria obsessionarien obsessionaries obsessionarà obsessionaràs obsessionaré obsessionaríem obsessionaríeu obsessionassen obsessionasses obsessionassin obsessionassis obsessionat obsessionats obsessionau obsessionava obsessionaven obsessionaves obsessione obsessionem obsessionen obsessiones obsessionessen obsessionesses obsessionessin obsessionessis obsessioneu obsessioni obsessionin obsessionis obsessiono obsessionà obsessionàrem obsessionàreu obsessionàs obsessionàssem obsessionàsseu obsessionàssim obsessionàssiu obsessionàvem obsessionàveu obsessionés obsessionéssem obsessionésseu obsessionéssim obsessionéssiu obsessioní occ sept val v
ossessionare

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
ossessione fissa

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
obsoleto

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
ostacolo

obstaculitzar /ops.ta.ku.ɫiˈd͡za/ /ops.ta.ku.ɫiˈzaɾ/ /ops.tə.ku.ɫiˈd͡za/ /os.ta.ku.ɫiˈza/ /ups.tə.ku.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obstaculitz obstaculitza obstaculitzada obstaculitzades obstaculitzam obstaculitzant obstaculitzar obstaculitzara obstaculitzaran obstaculitzarem obstaculitzaren obstaculitzares obstaculitzareu obstaculitzaria obstaculitzarien obstaculitzaries obstaculitzarà obstaculitzaràs obstaculitzaré obstaculitzaríem obstaculitzaríeu obstaculitzassen obstaculitzasses obstaculitzassin obstaculitzassis obstaculitzat obstaculitzats obstaculitzau obstaculitzava obstaculitzaven obstaculitzaves obstaculitze obstaculitzem obstaculitzen obstaculitzes obstaculitzessen obstaculitzesses obstaculitzessin obstaculitzessis obstaculitzeu obstaculitzi obstaculitzin obstaculitzis obstaculitzo obstaculitzà obstaculitzàrem obstaculitzàreu obstaculitzàs obstaculitzàssem obstaculitzàsseu obstaculitzàssim obstaculitzàssiu obstaculitzàvem obstaculitzàveu obstaculitzés obstaculitzéssem obstaculitzésseu obstaculitzéssim obstaculitzéssiu obstaculitzí occ sept val v
ostacolare

obstinar-se /ops.tiˈnar.se/ /ops.tiˈnaɾ.se/ /ops.tiˈnaɾ.sə/ /os.tiˈnaɾ.se/ /ups.ti.nərˈsə/ /ups.tiˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obstina obstinada obstinades obstinam obstinant obstinar obstinara obstinaran obstinarem obstinaren obstinares obstinareu obstinaria obstinarien obstinaries obstinarà obstinaràs obstinaré obstinaríem obstinaríeu obstinassen obstinasses obstinassin obstinassis obstinat obstinats obstinau obstinava obstinaven obstinaves obstine obstinem obstinen obstines obstinessen obstinesses obstinessin obstinessis obstineu obstini obstinin obstinis obstino obstinà obstinàrem obstinàreu obstinàs obstinàssem obstinàsseu obstinàssim obstinàssiu obstinàvem obstinàveu obstinés obstinéssem obstinésseu obstinéssim obstinéssiu obstiní obstín occ sept val v
ostinarsi

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
ostruzione

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ bal n-occ obstrueix obstrueixen obstrueixes obstrueixi obstrueixin obstrueixis obstrueixo obstruesc obstruesqui obstruesquin obstruesquis obstruint obstruir obstruiran obstruirem obstruireu obstruiria obstruirien obstruiries obstruirà obstruiràs obstruiré obstruiríem obstruiríeu obstruí obstruíem obstruíeu obstruírem obstruíreu obstruís obstruíssem obstruísseu obstruíssim obstruíssiu obstruïa obstruïda obstruïdes obstruïen obstruïes obstruïguem obstruïgueu obstruïm obstruïra obstruïren obstruïres obstruïsc obstruïsca obstruïsquen obstruïsques obstruïssen obstruïsses obstruïssin obstruïssis obstruït obstruïts obstruïu obstruïx obstruïxen obstruïxes obstruïxo occ sept val v
ostruire

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
ottenere

obturar /op.tuˈɾa/ /op.tuˈɾaɾ/ /up.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obtur obtura obturada obturades obturam obturant obturar obturara obturaran obturarem obturaren obturares obturareu obturaria obturarien obturaries obturarà obturaràs obturaré obturaríem obturaríeu obturassen obturasses obturassin obturassis obturat obturats obturau obturava obturaven obturaves obture obturem obturen obtures obturessen obturesses obturessin obturessis obtureu obturi obturin obturis obturo obturà obturàrem obturàreu obturàs obturàssem obturàsseu obturàssim obturàssiu obturàvem obturàveu obturés obturéssem obturésseu obturéssim obturéssiu obturí occ sept val v
otturare

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ òbvia adj masc
ovvio

obviar /ob.biˈa/ /ob.viˈa/ /ob.viˈaɾ/ /ub.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obvia obviada obviades obviam obviant obviar obviara obviaran obviarem obviaren obviares obviareu obviaria obviarien obviaries obviarà obviaràs obviaré obviaríem obviaríeu obviassen obviasses obviassin obviassis obviat obviats obviau obviava obviaven obviaves obvie obviem obvien obvies obviessen obviesses obviessin obviessis obvieu obvii obvio obvià obviàrem obviàreu obviàs obviàssem obviàsseu obviàssim obviàssiu obviàvem obviàveu obviés obviéssem obviésseu obviéssim obviéssiu obvií obviï obviïn obviïs occ sept val v
ovviare

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
obeso

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
oca

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
ocarina

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
occasione
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occident /ok.siˈðen/ /ok.siˈðent/ /uk.siˈðen/ /uk.siˈðent/ n masc
occidente

occidental /ok.si.ðenˈtaɫ/ /ok.si.ðənˈtaɫ/ /uk.si.ðənˈtaɫ/ adj
occidentale

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
occitano
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

occità antic n masc
antico occitano

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
uccello

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
oceano

oci /ˈɔ.si/ n masc
ozio

ociós /o.siˈos/ /u.siˈos/ adj masc
ozioso

octaedre /ok.taˈe.ðɾe/ /ok.təˈɛ.ðɾə/ /uk.təˈɛ.ðɾə/ n masc
ottaedro

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
ottobre
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
ottagono

octàstil /okˈtas.tiɫ/ /ukˈtas.tiɫ/ adj masc
octástilo

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
occupare
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
tramonto

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
ode

odi n masc
odio

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
odiare aborrire

odiat /o.ðiˈat/ /u.ðiˈat/ adj masc
odiato

odontòleg /o.ðonˈtɔ.ɫek/ /o.ðonˈtɔ.ɫək/ /u.ðunˈtɔ.ɫək/ n masc
odontoiatra

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
ovest occidente

ofec /oˈfek/ /oˈfək/ /uˈfɛk/ n masc
affanno

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
soffocare
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ bal occ ofenc ofendran ofendre ofendrem ofendreu ofendria ofendrien ofendries ofendrà ofendràs ofendré ofendríem ofendríeu ofenem ofenen ofenent ofeneu ofenga ofenguem ofenguen ofenguera ofengueren ofengueres ofengues ofenguessen ofenguesses ofenguessin ofenguessis ofengueu ofengui ofenguin ofenguis ofengué ofenguérem ofenguéreu ofengués ofenguéssem ofenguésseu ofenguéssim ofenguéssiu ofenguí ofenia ofenien ofenies ofens ofeníem ofeníeu ofesa ofeses ofesos ofèn ofès ofén ofés val v
offendere

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
offesa

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
offrire
Posar alguna cosa a disposició d'algú.
Expressar una intenció o un sentiment, mostrar unes característiques.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
ufficiale
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
ufficiale
Persona que domina un ofici, per sobre de l'aprenent i l'ajudant.
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialitzar /o.fi.si.a.ɫiˈd͡za/ /o.fi.si.a.ɫiˈza/ /o.fi.si.a.ɫiˈzaɾ/ /o.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ /u.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ oficialitza oficialitzada oficialitzades oficialitzant oficialitzar oficialitzara oficialitzaran oficialitzarem oficialitzaren oficialitzares oficialitzareu oficialitzaria oficialitzarien oficialitzaries oficialitzarà oficialitzaràs oficialitzaré oficialitzaríem oficialitzaríeu oficialitzassen oficialitzasses oficialitzat oficialitzats oficialitzava oficialitzaven oficialitzaves oficialitze oficialitzem oficialitzen oficialitzes oficialitzessen oficialitzesses oficialitzessin oficialitzessis oficialitzeu oficialitzi oficialitzin oficialitzis oficialitzo oficialitzà oficialitzàrem oficialitzàreu oficialitzàssem oficialitzàsseu oficialitzàvem oficialitzàveu oficialitzés oficialitzéssem oficialitzésseu oficialitzéssim oficialitzéssiu oficialitzí sept val val (1) v
ufficializzare

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
ufficialmente

oficiar /o.fi.siˈa/ /o.fi.siˈaɾ/ /u.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oficia oficiada oficiades oficiam oficiant oficiar oficiara oficiaran oficiarem oficiaren oficiares oficiareu oficiaria oficiarien oficiaries oficiarà oficiaràs oficiaré oficiaríem oficiaríeu oficiassen oficiasses oficiassin oficiassis oficiat oficiats oficiau oficiava oficiaven oficiaves oficie oficiem oficien oficies oficiessen oficiesses oficiessin oficiessis oficieu oficii oficio oficià oficiàrem oficiàreu oficiàs oficiàssem oficiàsseu oficiàssim oficiàssiu oficiàvem oficiàveu oficiés oficiéssem oficiésseu oficiéssim oficiéssiu oficií oficiï oficiïn oficiïs sept val v
officiare

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
ufficio

ofimàtica /o.fiˈma.ti.ka/ /o.fiˈma.ti.kə/ /u.fiˈma.ti.kə/ n fem
burotica

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganesson oganessio

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
orco

ogressa /oˈɣɾe.sa/ /oˈɣɾə.sə/ /uˈɣɾɛ.sə/ n fem
orchessa

oi /ˈoj/ /ˈɔj/ Interjection
vero
(interrogatiu, central, nord-occidental) Demanda de confirmació d’una afirmació o d’assentiment a una petició.
ehilà
Expressió de sorpresa.
è vero
(central) Manifestació de conformitat absoluta.
ahi
(sovint reduplicat) Expressió de dolor.

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ bal n-occ occ oeix oeixen oeixes oeixi oeixin oeixis oeixo oesc oesqui oesquin oesquis oint oir oiran oirem oireu oiria oirien oiries oirà oiràs oiré oiríem oiríeu ou ouen ous oí oíem oíeu oírem oíreu oís oíssem oísseu oíssim oíssiu oïa oïda oïdes oïen oïes oïguem oïgueu oïm oïra oïren oïres oïsc oïsca oïsquen oïsques oïssen oïsses oïssin oïssis oït oïts oïu oïx oïxen oïxes oïxo sept val v
udire
sentir (amb l'oïda)

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
olfatto odorato

oli n masc
olio
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oli en un llum n masc
cacio sui maccheroni

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ olia oliada oliades oliant oliar oliara oliaran oliarem oliaren oliares oliareu oliaria oliarien oliaries oliarà oliaràs oliaré oliaríem oliaríeu oliassen oliasses oliat oliats oliau oliava oliaven oliaves olie oliem olien olies oliessen oliesses oliessin oliessis olieu olio olià oliàrem oliàreu oliàssem oliàsseu oliàvem oliàveu oliés oliéssem oliésseu oliéssim oliéssiu olií oliï oliïn oliïs sept val val (1) v
oliare

olifant /o.liˈfan/ /o.liˈfant/ /o.ɫiˈfant/ /u.ɫiˈfan/ /u.ɫiˈfant/ n masc
olifante

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
olimpiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliva uliva

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
ulivo

oliós /o.ɫiˈos/ /u.ɫiˈos/ adj masc
oleoso

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
pentola

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
odore

olorar /aw.ɫoˈɾa/ /aw.ɫoˈɾaɾ/ /o.ɫoˈɾa/ /o.ɫoˈɾaɾ/ /u.ɫuˈɾa/ /əw.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ olor olora olorada olorades oloram olorant olorar olorara oloraran olorarem oloraren olorares olorareu oloraria olorarien oloraries olorarà oloraràs oloraré oloraríem oloraríeu olorassen olorasses olorassin olorassis olorat olorats olorau olorava oloraven oloraves olore olorem oloren olores oloressen oloresses oloressin oloressis oloreu olori olorin oloris oloro olorà oloràrem oloràreu oloràs oloràssem oloràsseu oloràssim oloràssiu oloràvem oloràveu olorés oloréssem olorésseu oloréssim oloréssiu olorí sept val v
odorare

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
olimpico

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
olmo

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
ombra
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrejar /om.bɾeˈd͡ʒa/ /om.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /om.bɾeˈʒa/ /om.bɾəˈd͡ʒa/ /um.bɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ombrege ombregem ombregen ombreges ombregessen ombregesses ombregessin ombregessis ombregeu ombregi ombregin ombregis ombregés ombregéssem ombregésseu ombregéssim ombregéssiu ombregí ombreig ombreja ombrejada ombrejades ombrejam ombrejant ombrejar ombrejara ombrejaran ombrejarem ombrejaren ombrejares ombrejareu ombrejaria ombrejarien ombrejaries ombrejarà ombrejaràs ombrejaré ombrejaríem ombrejaríeu ombrejassen ombrejasses ombrejassin ombrejassis ombrejat ombrejats ombrejau ombrejava ombrejaven ombrejaves ombrejo ombrejà ombrejàrem ombrejàreu ombrejàs ombrejàssem ombrejàsseu ombrejàssim ombrejàssiu ombrejàvem ombrejàveu sept val v
ombreggiare

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
omissione
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
onnisciente

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
riempire

on adv
dove

ona /ˈo.na/ n fem
onda

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
onda
Ona gran.
ondata onda
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
onagro

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
zio
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oncologia

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ondul ondula ondulada ondulades ondulam ondulant ondular ondulara ondularan ondularem ondularen ondulares ondulareu ondularia ondularien ondularies ondularà ondularàs ondularé ondularíem ondularíeu ondulassen ondulasses ondulassin ondulassis ondulat ondulats ondulau ondulava ondulaven ondulaves ondule ondulem ondulen ondules ondulessen ondulesses ondulessin ondulessis onduleu onduli ondulin ondulis ondulo ondulà ondulàrem ondulàreu ondulàs ondulàssem ondulàsseu ondulàssim ondulàssiu ondulàvem ondulàveu ondulés onduléssem ondulésseu onduléssim onduléssiu ondulí sept val v
ondulare

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopeia onomatopea

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ adj masc
onomastico

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
onomastica

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
dovunque

onze /ˈon.ze/ number
undici

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
undicesimo

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
onirico
Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
opaco

opció n fem
opzione
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operazione
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oper opera operada operades operam operant operar operara operaran operarem operaren operares operareu operaria operarien operaries operarà operaràs operaré operaríem operaríeu operassen operasses operassin operassis operat operats operau operava operaven operaves opere operem operen operes operessen operesses operessin operessis opereu operi operin operis opero operà operàrem operàreu operàs operàssem operàsseu operàssim operàssiu operàvem operàveu operés operéssem operésseu operéssim operéssiu operí sept val v
operare

opercle n masc
opercolo

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ opina opinada opinades opinam opinant opinar opinara opinaran opinarem opinaren opinares opinareu opinaria opinarien opinaries opinarà opinaràs opinaré opinaríem opinaríeu opinassen opinasses opinassin opinassis opinat opinats opinau opinava opinaven opinaves opine opinem opinen opines opinessen opinesses opinessin opinessis opineu opini opinin opinis opino opinà opinàrem opinàreu opinàs opinàssem opinàsseu opinàssim opinàssiu opinàvem opinàveu opinés opinéssem opinésseu opinéssim opinéssiu opiní opín sept val v
opinare

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opinione

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
opinione pubblica

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
opportunità

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
opportuno

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oposa oposada oposades oposam oposant oposar oposara oposaran oposarem oposaren oposares oposareu oposaria oposarien oposaries oposarà oposaràs oposaré oposaríem oposaríeu oposassen oposasses oposassin oposassis oposat oposats oposau oposava oposaven oposaves opose oposem oposen oposes oposessen oposesses oposessin oposessis oposeu oposi oposin oposis oposo oposà oposàrem oposàreu oposàs oposàssem oposàsseu oposàssim oposàssiu oposàvem oposàveu oposés oposéssem oposésseu oposéssim oposéssiu oposí opòs sept val v
opporre

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
opposto

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opposizione
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
(astronomia) Posició de dos astres amb longitud celeste que difereix en 180º.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
opprimente

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
opprimere
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
ottimismo

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
ottimista
Persona que veu les coses de manera positiva

optimitzar /op.ti.miˈd͡za/ /op.ti.miˈza/ /op.ti.miˈzaɾ/ /up.ti.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ optimitz optimitza optimitzada optimitzades optimitzam optimitzant optimitzar optimitzara optimitzaran optimitzarem optimitzaren optimitzares optimitzareu optimitzaria optimitzarien optimitzaries optimitzarà optimitzaràs optimitzaré optimitzaríem optimitzaríeu optimitzassen optimitzasses optimitzassin optimitzassis optimitzat optimitzats optimitzau optimitzava optimitzaven optimitzaves optimitze optimitzem optimitzen optimitzes optimitzessen optimitzesses optimitzessin optimitzessis optimitzeu optimitzi optimitzin optimitzis optimitzo optimitzà optimitzàrem optimitzàreu optimitzàs optimitzàssem optimitzàsseu optimitzàssim optimitzàssiu optimitzàvem optimitzàveu optimitzés optimitzéssem optimitzésseu optimitzéssim optimitzéssiu optimitzí sept val v
ottimizzare

opugnar /o.puŋˈna/ /o.puɡˈna/ /o.puɡˈnaɾ/ /u.puŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opugn opugna opugnada opugnades opugnam opugnant opugnar opugnara opugnaran opugnarem opugnaren opugnares opugnareu opugnaria opugnarien opugnaries opugnarà opugnaràs opugnaré opugnaríem opugnaríeu opugnassen opugnasses opugnassin opugnassis opugnat opugnats opugnau opugnava opugnaven opugnaves opugne opugnem opugnen opugnes opugnessen opugnesses opugnessin opugnessis opugneu opugni opugnin opugnis opugno opugnà opugnàrem opugnàreu opugnàs opugnàssem opugnàsseu opugnàssim opugnàssiu opugnàvem opugnàveu opugnés opugnéssem opugnésseu opugnéssim opugnéssiu opugní sept val v
oppugnare

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
oro

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ n fem
oraga

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
oratore

oral /oˈɾaɫ/ /uˈɾaɫ/ adj
orale
Relatiu o pertanyent a la boca.

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orango

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ oratòria adj masc
oratorio

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
oratoria

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orbit orbita orbitada orbitades orbitam orbitant orbitar orbitara orbitaran orbitarem orbitaren orbitares orbitareu orbitaria orbitarien orbitaries orbitarà orbitaràs orbitaré orbitaríem orbitaríeu orbitassen orbitasses orbitassin orbitassis orbitat orbitats orbitau orbitava orbitaven orbitaves orbite orbitem orbiten orbites orbitessen orbitesses orbitessin orbitessis orbiteu orbiti orbitin orbitis orbito orbità orbitàrem orbitàreu orbitàs orbitàssem orbitàsseu orbitàssim orbitàssiu orbitàvem orbitàveu orbités orbitéssem orbitésseu orbitéssim orbitéssiu orbití sept val v
orbitare

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
ordine

ordenadament /or.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /oɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /ur.dəˌna.ðəˈmen/ /ur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
ordinatamente

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
ordinanza
Norma dictada per un organisme públic.
ordinamento
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n neut
ordinanza
Soldat complint encàrrecs per ordre d'un oficial.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
orzo

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
calcolatore computer elaboratore

ordinal /oɾ.ðiˈnaɫ/ /ur.diˈnaɫ/ /ur.ðiˈnaɫ/ adj
ordinale

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
ordinario

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ bal n-occ occ ordeix ordeixen ordeixes ordeixi ordeixin ordeixis ordeixo ordesc ordesqui ordesquin ordesquis ordia ordida ordides ordien ordies ordiguem ordigueu ordim ordint ordir ordira ordiran ordirem ordiren ordires ordireu ordiria ordirien ordiries ordirà ordiràs ordiré ordiríem ordiríeu ordisc ordisca ordisquen ordisques ordissen ordisses ordissin ordissis ordit ordits ordiu ordix ordixen ordixes ordixo ordí ordíem ordíeu ordírem ordíreu ordís ordíssem ordísseu ordíssim ordíssiu sept val v
ordire

ordit /oɾˈðit/ /urˈdit/ /urˈðit/ n masc
ordito
Conjunt de fils que es posen en un teler, en disposició vertical, i que serveixen de base per a començar a fer un teixit.
trama
Conjunt de situacions que componen l'argument d'una novel·la o d'una obra dramàtica.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
ordine
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
orecchio orecchia

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
rondine

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
origano
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
orfano

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
orafo orefice

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
orfanotrofio

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organismo

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
organista

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organizzazione
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ organitz organitza organitzada organitzades organitzam organitzant organitzar organitzara organitzaran organitzarem organitzaren organitzares organitzareu organitzaria organitzarien organitzaries organitzarà organitzaràs organitzaré organitzaríem organitzaríeu organitzassen organitzasses organitzassin organitzassis organitzat organitzats organitzau organitzava organitzaven organitzaves organitze organitzem organitzen organitzes organitzessen organitzesses organitzessin organitzessis organitzeu organitzi organitzin organitzis organitzo organitzà organitzàrem organitzàreu organitzàs organitzàssem organitzàsseu organitzàssim organitzàssiu organitzàvem organitzàveu organitzés organitzéssem organitzésseu organitzéssim organitzéssiu organitzí sept val v
organizzare
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasmo

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
organo

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
orgoglio

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
fiero orgoglioso
Persona que té orgull.

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
oriente

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
orientamento

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
orientale

orientar /o.ɾi.enˈta/ /o.ɾi.enˈtaɾ/ /o.ɾi.ənˈta/ /u.ɾi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orient orienta orientada orientades orientam orientant orientar orientara orientaran orientarem orientaren orientares orientareu orientaria orientarien orientaries orientarà orientaràs orientaré orientaríem orientaríeu orientassen orientasses orientassin orientassis orientat orientats orientau orientava orientaven orientaves oriente orientem orienten orientes orientessen orientesses orientessin orientessis orienteu orienti orientin orientis oriento orientà orientàrem orientàreu orientàs orientàssem orientàsseu orientàssim orientàssiu orientàvem orientàveu orientés orientéssem orientésseu orientéssim orientéssiu orientí sept val v
orientare

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
origine

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
originale
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

originalment /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈment/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈment/ /u.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ adv
originariamente

originari /o.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ /u.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
originario

originàriament /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ /u.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
originariamente

ornar /orˈna/ /oɾˈna/ /oɾˈnaɾ/ /urˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orn orna ornada ornades ornam ornant ornar ornara ornaran ornarem ornaren ornares ornareu ornaria ornarien ornaries ornarà ornaràs ornaré ornaríem ornaríeu ornassen ornasses ornassin ornassis ornat ornats ornau ornava ornaven ornaves orne ornem ornen ornes ornessen ornesses ornessin ornessis orneu orni ornin ornis orno ornà ornàrem ornàreu ornàs ornàssem ornàsseu ornàssim ornàssiu ornàvem ornàveu ornés ornéssem ornésseu ornéssim ornéssiu orní sept val v
ornare

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
ornitorinco

ornitònim /oɾ.niˈtɔ.nim/ /ur.niˈtɔ.nim/ n masc
ornitonimo

oronímia /o.ɾoˈni.mi.a/ /o.ɾoˈni.mi.ə/ /u.ɾuˈni.mi.ə/ n fem
oronimia

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orchestra

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orquestr orquestra orquestrada orquestrades orquestram orquestrant orquestrar orquestrara orquestraran orquestrarem orquestraren orquestrares orquestrareu orquestraria orquestrarien orquestraries orquestrarà orquestraràs orquestraré orquestraríem orquestraríeu orquestrassen orquestrasses orquestrassin orquestrassis orquestrat orquestrats orquestrau orquestrava orquestraven orquestraves orquestre orquestrem orquestren orquestres orquestressen orquestresses orquestressin orquestressis orquestreu orquestri orquestrin orquestris orquestro orquestrà orquestràrem orquestràreu orquestràs orquestràssem orquestràsseu orquestràssim orquestràssiu orquestràvem orquestràveu orquestrés orquestréssem orquestrésseu orquestréssim orquestréssiu orquestrí sept val v
orchestrare

orsar /orˈsa/ /oɾˈsa/ /oɾˈsaɾ/ /ulˈsa/ /urˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ors orsa orsada orsades orsam orsant orsar orsara orsaran orsarem orsaren orsares orsareu orsaria orsarien orsaries orsarà orsaràs orsaré orsaríem orsaríeu orsassen orsasses orsassin orsassis orsat orsats orsau orsava orsaven orsaves orse orsem orsen orses orsessen orsesses orsessin orsessis orseu orsi orsin orsis orso orsà orsàrem orsàreu orsàs orsàssem orsàsseu orsàssim orsàssiu orsàvem orsàveu orsés orséssem orsésseu orséssim orséssiu orsí sept val v
orzare

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ortodosso
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortofonia /oɾ.to.foˈni.a/ /ur.tu.fuˈni.ə/ n fem
ortofonia

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografia

ortopèdia /oɾ.toˈpɛ.ði.a/ /ur.tuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ortopedia

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
ortoressia

ortostàtic /oɾ.tosˈta.tik/ /ur.tusˈta.tik/ adj masc
ortostatico

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
orwelliano
(literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.
(per extensió, política) De caràcter totalitari i manipulant la informació, com el món imaginat per George Orwell.

orxata /oɾˈʃa.tə/ /urˈʃa.tə/ n fem
orzata

orònim /oˈɾɔ.nim/ /uˈɾɔ.nim/ n masc
oronimo

os /ˈos/ n masc
osso
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
tacca

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ osc osca oscada oscades oscam oscant oscar oscara oscaran oscarem oscaren oscares oscareu oscaria oscarien oscaries oscarà oscaràs oscaré oscaríem oscaríeu oscassen oscasses oscassin oscassis oscat oscats oscau oscava oscaven oscaves osco oscà oscàrem oscàreu oscàs oscàssem oscàsseu oscàssim oscàssiu oscàvem oscàveu osque osquem osquen osques osquessen osquesses osquessin osquessis osqueu osqui osquin osquis osqués osquéssem osquésseu osquéssim osquéssiu osquí sept val v
intaccare

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oscil oscil·la oscil·lada oscil·lades oscil·lam oscil·lant oscil·lar oscil·lara oscil·laran oscil·larem oscil·laren oscil·lares oscil·lareu oscil·laria oscil·larien oscil·laries oscil·larà oscil·laràs oscil·laré oscil·laríem oscil·laríeu oscil·lassen oscil·lasses oscil·lassin oscil·lassis oscil·lat oscil·lats oscil·lau oscil·lava oscil·laven oscil·laves oscil·le oscil·lem oscil·len oscil·les oscil·lessen oscil·lesses oscil·lessin oscil·lessis oscil·leu oscil·li oscil·lin oscil·lis oscil·lo oscil·là oscil·làrem oscil·làreu oscil·làs oscil·làssem oscil·làsseu oscil·làssim oscil·làssiu oscil·làvem oscil·làveu oscil·lés oscil·léssem oscil·lésseu oscil·léssim oscil·léssiu oscil·lí sept val v
oscillare
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
osmio

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmotico

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ossific ossifica ossificada ossificades ossificam ossificant ossificar ossificara ossificaran ossificarem ossificaren ossificares ossificareu ossificaria ossificarien ossificaries ossificarà ossificaràs ossificaré ossificaríem ossificaríeu ossificassen ossificasses ossificassin ossificassis ossificat ossificats ossificau ossificava ossificaven ossificaves ossifico ossificà ossificàrem ossificàreu ossificàs ossificàssem ossificàsseu ossificàssim ossificàssiu ossificàvem ossificàveu ossifique ossifiquem ossifiquen ossifiques ossifiquessen ossifiquesses ossifiquessin ossifiquessis ossifiqueu ossifiqui ossifiquin ossifiquis ossifiqués ossifiquéssem ossifiquésseu ossifiquéssim ossifiquéssiu ossifiquí sept val v
ossificare

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
ostaggio

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ostent ostenta ostentada ostentades ostentam ostentant ostentar ostentara ostentaran ostentarem ostentaren ostentares ostentareu ostentaria ostentarien ostentaries ostentarà ostentaràs ostentaré ostentaríem ostentaríeu ostentassen ostentasses ostentassin ostentassis ostentat ostentats ostentau ostentava ostentaven ostentaves ostente ostentem ostenten ostentes ostentessen ostentesses ostentessin ostentessis ostenteu ostenti ostentin ostentis ostento ostentà ostentàrem ostentàreu ostentàs ostentàssem ostentàsseu ostentàssim ostentàssiu ostentàvem ostentàveu ostentés ostentéssem ostentésseu ostentéssim ostentéssiu ostentí sept val v
ostentare

ostiari /os.tiˈa.ɾi/ /us.tiˈa.ɾi/ n masc
ostiario

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
ostrica

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
osmanico
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
osmanli
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otorinolaringoiatria

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
otorinolaringoiatra

ou /ˈow/ n masc
uovo
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
palla uovo
(col·loquial) testicle

ou ferrat n masc
uovo al tegamino

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ovale
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovalar /o.vaˈɫaɾ/ /o.vəˈɫa/ /o.βaˈɫa/ /u.vəˈɫa/ /u.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oval ovala ovalada ovalades ovalam ovalant ovalar ovalara ovalaran ovalarem ovalaren ovalares ovalareu ovalaria ovalarien ovalaries ovalarà ovalaràs ovalaré ovalaríem ovalaríeu ovalassen ovalasses ovalassin ovalassis ovalat ovalats ovalau ovalava ovalaven ovalaves ovale ovalem ovalen ovales ovalessen ovalesses ovalessin ovalessis ovaleu ovali ovalin ovalis ovalo ovalà ovalàrem ovalàreu ovalàs ovalàssem ovalàsseu ovalàssim ovalàssiu ovalàvem ovalàveu ovalés ovaléssem ovalésseu ovaléssim ovaléssiu ovalí sept val v
ovalizzare

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ovaia

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
pecora

oviforme /o.viˈfoɾ.me/ /o.viˈfoɾ.mə/ /o.βiˈfor.me/ /o.βiˈfoɾ.me/ /u.viˈfor.mə/ /u.βiˈfor.mə/ adj
oviforme
De la forma d'un ou.

ovoide /oˈvɔj.ðe/ /oˈvɔj.ðə/ /oˈβɔj.ðe/ /uˈvɔj.ðə/ /uˈβɔj.ðə/ adj
ovoide
Que té forma d'ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ n masc
ovoscopio

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ adj
ovulare
Referit a l’òvul.

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
ovulare
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ adj masc
ovarico

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxid oxida oxidada oxidades oxidam oxidant oxidar oxidara oxidaran oxidarem oxidaren oxidares oxidareu oxidaria oxidarien oxidaries oxidarà oxidaràs oxidaré oxidaríem oxidaríeu oxidassen oxidasses oxidassin oxidassis oxidat oxidats oxidau oxidava oxidaven oxidaves oxide oxidem oxiden oxides oxidessen oxidesses oxidessin oxidessis oxideu oxidi oxidin oxidis oxido oxidà oxidàrem oxidàreu oxidàs oxidàssem oxidàsseu oxidàssim oxidàssiu oxidàvem oxidàveu oxidés oxidéssem oxidésseu oxidéssim oxidéssiu oxidí sept val v
ossidare

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
ossigeno

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxigena oxigenada oxigenades oxigenam oxigenant oxigenar oxigenara oxigenaran oxigenarem oxigenaren oxigenares oxigenareu oxigenaria oxigenarien oxigenaries oxigenarà oxigenaràs oxigenaré oxigenaríem oxigenaríeu oxigenassen oxigenasses oxigenassin oxigenassis oxigenat oxigenats oxigenau oxigenava oxigenaven oxigenaves oxigene oxigenem oxigenen oxigenes oxigenessen oxigenesses oxigenessin oxigenessis oxigeneu oxigeni oxigenin oxigenis oxigeno oxigenà oxigenàrem oxigenàreu oxigenàs oxigenàssem oxigenàsseu oxigenàssim oxigenàssiu oxigenàvem oxigenàveu oxigenés oxigenéssem oxigenésseu oxigenéssim oxigenéssiu oxigení oxigèn sept val v
ossigenare

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
ossimoro

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozono

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
udito
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
pane
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de motlle n masc
pancarré

pa de pessic n masc
pandispagna

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
paziente
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
paziente

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
pazientemente

pacificar /pa.si.fiˈka/ /pa.si.fiˈkaɾ/ /pə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pacific pacifica pacificada pacificades pacificam pacificant pacificar pacificara pacificaran pacificarem pacificaren pacificares pacificareu pacificaria pacificarien pacificaries pacificarà pacificaràs pacificaré pacificaríem pacificaríeu pacificassen pacificasses pacificassin pacificassis pacificat pacificats pacificau pacificava pacificaven pacificaves pacifico pacificà pacificàrem pacificàreu pacificàs pacificàssem pacificàsseu pacificàssim pacificàssiu pacificàvem pacificàveu pacifique pacifiquem pacifiquen pacifiques pacifiquessen pacifiquesses pacifiquessin pacifiquessis pacifiqueu pacifiqui pacifiquin pacifiquis pacifiqués pacifiquéssem pacifiquésseu pacifiquéssim pacifiquéssiu pacifiquí sept val v
pacificare

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
pazienzia pazienza
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacotilla /pa.koˈti.ʎa/ /pə.koˈti.ʎə/ /pə.kuˈti.ʎə/ n fem
paccottiglia

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
patto

pacífic /paˈsi.fik/ /pəˈsi.fik/ adj masc
pacifico
Que busca i practica la pau, no violent.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
patrigno
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
madrina comare

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
padrino testimone
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
padella
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
pagamento

paganitzar /pa.ɣa.niˈd͡za/ /pa.ɣa.niˈza/ /pa.ɣa.niˈzaɾ/ /pə.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paganitz paganitza paganitzada paganitzades paganitzam paganitzant paganitzar paganitzara paganitzaran paganitzarem paganitzaren paganitzares paganitzareu paganitzaria paganitzarien paganitzaries paganitzarà paganitzaràs paganitzaré paganitzaríem paganitzaríeu paganitzassen paganitzasses paganitzassin paganitzassis paganitzat paganitzats paganitzau paganitzava paganitzaven paganitzaves paganitze paganitzem paganitzen paganitzes paganitzessen paganitzesses paganitzessin paganitzessis paganitzeu paganitzi paganitzin paganitzis paganitzo paganitzà paganitzàrem paganitzàreu paganitzàs paganitzàssem paganitzàsseu paganitzàssim paganitzàssiu paganitzàvem paganitzàveu paganitzés paganitzéssem paganitzésseu paganitzéssim paganitzéssiu paganitzí sept val v
paganizzare

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
pagare

pagell /paˈd͡ʒeʎ/ /paˈʒeʎ/ /pəˈʒeʎ/ n masc
fragolino

paginar /pa.d͡ʒiˈna/ /pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /pa.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pagina paginada paginades paginam paginant paginar paginara paginaran paginarem paginaren paginares paginareu paginaria paginarien paginaries paginarà paginaràs paginaré paginaríem paginaríeu paginassen paginasses paginassin paginassis paginat paginats paginau paginava paginaven paginaves pagine paginem paginen pagines paginessen paginesses paginessin paginessis pagineu pagini paginin paginis pagino paginà paginàrem paginàreu paginàs paginàssem paginàsseu paginàssim paginàssiu paginàvem paginàveu paginés paginéssem paginésseu paginéssim paginéssiu paginí pagín sept val v
impaginare

pagre /ˈpa.ɣɾe/ /ˈpa.ɣɾə/ n masc
dentice

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
contadino

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
paesaggio

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
leva

palangre /paˈɫaŋ.ɡɾe/ /pəˈɫaŋ.ɡɾə/ n masc
palangaro palamito

palau n masc
palazzo

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografia

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
paleolitico

palesar /pa.ɫeˈza/ /pa.ɫeˈzaɾ/ /pə.ɫəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palesa palesada palesades palesam palesant palesar palesara palesaran palesarem palesaren palesares palesareu palesaria palesarien palesaries palesarà palesaràs palesaré palesaríem palesaríeu palesassen palesasses palesassin palesassis palesat palesats palesau palesava palesaven palesaves palese palesem palesen paleses palesessen palesesses palesessin palesessis paleseu palesi palesin palesis paleso palesà palesàrem palesàreu palesàs palesàssem palesàsseu palesàssim palesàssiu palesàvem palesàveu palesés paleséssem palesésseu paleséssim paleséssiu palesí palès sept val v
palesare

palestra /paˈɫes.tɾa/ /pəˈɫes.tɾə/ n fem
palestra

palestí /pə.ɫəsˈti/ adj masc
palestinese

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
ciottolo
(geologia) Partícula amb una granulometria entre 4 i 64 mm de diàmetre.
pallet
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
muratore
Mestre obrer de la construcció.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
﻿palinsesto
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
cannuccia paglia

pallada /paˈʎa.ða/ /pəˈja.ðə/ /pəˈʎa.ðə/ n fem
pagliata
Barreja de palla i segó per al bestiar.

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
pagliaio

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
bastonatura
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.

pallol /paˈʎɔɫ/ /pəˈjɔɫ/ /pəˈʎɔɫ/ n masc
granaio
Edifici públic on es guardava el gra.
cambusa
(nàutica) Compartiment en la bodega d’un vaixell on es guarden les provisions.

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
palmo
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palma
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

palomida /pa.ɫoˈmi.ða/ /pə.ɫoˈmi.ðə/ /pə.ɫuˈmi.ðə/ n fem
leccia

palomida xica n fem
leccia

palpar /paɫˈpa/ /paɫˈpaɾ/ /pəɫˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ palp palpa palpada palpades palpam palpant palpar palpara palparan palparem palparen palpares palpareu palparia palparien palparies palparà palparàs palparé palparíem palparíeu palpassen palpasses palpassin palpassis palpat palpats palpau palpava palpaven palpaves palpe palpem palpen palpes palpessen palpesses palpessin palpessis palpeu palpi palpin palpis palpo palpà palpàrem palpàreu palpàs palpàssem palpàsseu palpàssim palpàssiu palpàvem palpàveu palpés palpéssem palpésseu palpéssim palpéssiu palpí sept val v
palpare

palpitar /paɫ.piˈta/ /paɫ.piˈtaɾ/ /pəɫ.piˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ palpit palpita palpitada palpitades palpitam palpitant palpitar palpitara palpitaran palpitarem palpitaren palpitares palpitareu palpitaria palpitarien palpitaries palpitarà palpitaràs palpitaré palpitaríem palpitaríeu palpitassen palpitasses palpitassin palpitassis palpitat palpitats palpitau palpitava palpitaven palpitaves palpite palpitem palpiten palpites palpitessen palpitesses palpitessin palpitessis palpiteu palpiti palpitin palpitis palpito palpità palpitàrem palpitàreu palpitàs palpitàssem palpitàsseu palpitàssim palpitàssiu palpitàvem palpitàveu palpités palpitéssem palpitésseu palpitéssim palpitéssiu palpití sept val v
palpitare

paludisme /pa.ɫuˈðiz.me/ /pə.ɫuˈðiz.mə/ n masc
paludismo
malària

palustre /paˈɫus.tɾe/ /pəˈɫus.tɾə/ adj
palustre

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
palladio

pal·li /ˈpa.ɫi/ /ˈpaɫ.ɫi/ n masc
pallio

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
palliativo

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panacea

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemia

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemico

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
panegirico
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
blatta

panescalm /pa.nesˈkaɫm/ /pə.nəsˈkaɫm/ n masc
palischermo

panificar /pa.ni.fiˈka/ /pa.ni.fiˈkaɾ/ /pə.ni.fiˈka/ /pə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ panific panifica panificada panificades panificam panificant panificar panificara panificaran panificarem panificaren panificares panificareu panificaria panificarien panificaries panificarà panificaràs panificaré panificaríem panificaríeu panificassen panificasses panificassin panificassis panificat panificats panificau panificava panificaven panificaves panifico panificà panificàrem panificàreu panificàs panificàssem panificàsseu panificàssim panificàssiu panificàvem panificàveu panifique panifiquem panifiquen panifiques panifiquessen panifiquesses panifiquessin panifiquessis panifiqueu panifiqui panifiquin panifiquis panifiqués panifiquéssem panifiquésseu panifiquéssim panifiquéssiu panifiquí sept val v
panificare

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
panorama

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
uva passa
Gra de raïm dessecat al sol.
febbre
Herpes labial.

pansir /panˈsi/ /panˈsiɾ/ /pənˈsi/ bal n-occ occ panseix panseixen panseixes panseixi panseixin panseixis panseixo pansesc pansesqui pansesquin pansesquis pansia pansida pansides pansien pansies pansiguem pansigueu pansim pansint pansir pansira pansiran pansirem pansiren pansires pansireu pansiria pansirien pansiries pansirà pansiràs pansiré pansiríem pansiríeu pansisc pansisca pansisquen pansisques pansissen pansisses pansissin pansissis pansit pansits pansiu pansix pansixen pansixes pansixo pansí pansíem pansíeu pansírem pansíreu pansís pansíssem pansísseu pansíssim pansíssiu sept val v
appassire

pansit /panˈsit/ /pənˈsit/ adj masc
appassito

pantagruèlic /pan.ta.ɣɾuˈɛ.ɫik/ /pən.tə.ɣɾuˈɛ.ɫik/ adj masc
pantagruelico

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
schermo
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantalà /pan.taˈɫa/ /pən.təˈɫa/ n masc
pontone

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
pantaloni

panteix /panˈtaјʃ/ /pənˈtɛʃ/ n masc
affannoso

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) panteix panteixa panteixada panteixades panteixam panteixant panteixar panteixaran panteixarem panteixaren panteixares panteixareu panteixaria panteixarien panteixaries panteixarà panteixaràs panteixaré panteixaríem panteixaríeu panteixassen panteixasses panteixassin panteixassis panteixat panteixats panteixau panteixava panteixaven panteixaves panteixem panteixen panteixes panteixessen panteixesses panteixessin panteixessis panteixeu panteixi panteixin panteixis panteixo panteixà panteixàrem panteixàreu panteixàs panteixàssem panteixàsseu panteixàssim panteixàssiu panteixàvem panteixàveu panteixés panteixéssem panteixésseu panteixéssim panteixéssiu panteixí sept v
ansare

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
pantheon

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantografo

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
pancia
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

pany n masc
serratura
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panícula /paˈni.ku.ɫa/ /pəˈni.ku.ɫə/ n fem
pannochia

papa /ˈpa.pa/ n masc
papà
(familiarment) pare

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
farfalla
Insecte lepidòpter.

papallonejar /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒa/ /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.pa.ʎo.neˈʒa/ /pə.pə.ju.nəˈʒa/ /pə.pə.ʎo.nəˈd͡ʒa/ /pə.pə.ʎu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papallonege papallonegem papallonegen papalloneges papallonegessen papallonegesses papallonegessin papallonegessis papallonegeu papallonegi papallonegin papallonegis papallonegés papallonegéssem papallonegésseu papallonegéssim papallonegéssiu papallonegí papalloneig papalloneja papallonejada papallonejades papallonejam papallonejant papallonejar papallonejara papallonejaran papallonejarem papallonejaren papallonejares papallonejareu papallonejaria papallonejarien papallonejaries papallonejarà papallonejaràs papallonejaré papallonejaríem papallonejaríeu papallonejassen papallonejasses papallonejassin papallonejassis papallonejat papallonejats papallonejau papallonejava papallonejaven papallonejaves papallonejo papallonejà papallonejàrem papallonejàreu papallonejàs papallonejàssem papallonejàsseu papallonejàssim papallonejàssiu papallonejàvem papallonejàveu sept val v
girellare

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pap papa papada papades papam papant papar papara paparan paparem paparen papares papareu paparia paparien paparies paparà paparàs paparé paparíem paparíeu papassen papasses papassin papassis papat papats papau papava papaven papaves pape papem papen papes papessen papesses papessin papessis papeu papi papin papis papo papà papàrem papàreu papàs papàssem papàsseu papàssim papàssiu papàvem papàveu papés papéssem papésseu papéssim papéssiu papí sept val v
pappare

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
zecca
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
carta
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
ruolo
rol, actuació

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
lavoro di documentazione

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
papessa

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
papilla

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papiro

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
pacco
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

paraboloïdal /pa.ɾa.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bu.ɫu.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.βu.ɫu.iˈðaɫ/ adj
paraboloidico

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
paracadutare paracadutismo

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
fermata
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradisíac /pa.ɾa.ðiˈsi.ak/ /pə.ɾə.ðiˈzi.ək/ adj masc
paradisiaco

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradosso

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ adj
paradossale

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
paradiso cielo

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
parafango

parafernal /pa.ɾa.feɾˈnaɫ/ /pə.ɾə.fərˈnaɫ/ adj
parafernale
Dit dels béns que corresponen a la dona casada, per successió o d'altra manera, fora del dot.

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parafrasege parafrasegem parafrasegen parafraseges parafrasegessen parafrasegesses parafrasegessin parafrasegessis parafrasegeu parafrasegi parafrasegin parafrasegis parafrasegés parafrasegéssem parafrasegésseu parafrasegéssim parafrasegéssiu parafrasegí parafraseig parafraseja parafrasejada parafrasejades parafrasejam parafrasejant parafrasejar parafrasejara parafrasejaran parafrasejarem parafrasejaren parafrasejares parafrasejareu parafrasejaria parafrasejarien parafrasejaries parafrasejarà parafrasejaràs parafrasejaré parafrasejaríem parafrasejaríeu parafrasejassen parafrasejasses parafrasejassin parafrasejassis parafrasejat parafrasejats parafrasejau parafrasejava parafrasejaven parafrasejaves parafrasejo parafrasejà parafrasejàrem parafrasejàreu parafrasejàs parafrasejàssem parafrasejàsseu parafrasejàssim parafrasejàssiu parafrasejàvem parafrasejàveu sept val v
parafrasare

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
ombrello

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paralitz paralitza paralitzada paralitzades paralitzam paralitzant paralitzar paralitzara paralitzaran paralitzarem paralitzaren paralitzares paralitzareu paralitzaria paralitzarien paralitzaries paralitzarà paralitzaràs paralitzaré paralitzaríem paralitzaríeu paralitzassen paralitzasses paralitzassin paralitzassis paralitzat paralitzats paralitzau paralitzava paralitzaven paralitzaves paralitze paralitzem paralitzen paralitzes paralitzessen paralitzesses paralitzessin paralitzessis paralitzeu paralitzi paralitzin paralitzis paralitzo paralitzà paralitzàrem paralitzàreu paralitzàs paralitzàssem paralitzàsseu paralitzàssim paralitzàssiu paralitzàvem paralitzàveu paralitzés paralitzéssem paralitzésseu paralitzéssim paralitzéssiu paralitzí sept val v
paralizzare

paralogitzar /pa.ɾa.ɫo.d͡ʒiˈza/ /pa.ɾa.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /pa.ɾa.ɫo.ʒiˈd͡za/ /pə.ɾə.ɫo.ʒiˈd͡za/ /pə.ɾə.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paralogitz paralogitza paralogitzada paralogitzades paralogitzam paralogitzant paralogitzar paralogitzara paralogitzaran paralogitzarem paralogitzaren paralogitzares paralogitzareu paralogitzaria paralogitzarien paralogitzaries paralogitzarà paralogitzaràs paralogitzaré paralogitzaríem paralogitzaríeu paralogitzassen paralogitzasses paralogitzassin paralogitzassis paralogitzat paralogitzats paralogitzau paralogitzava paralogitzaven paralogitzaves paralogitze paralogitzem paralogitzen paralogitzes paralogitzessen paralogitzesses paralogitzessin paralogitzessis paralogitzeu paralogitzi paralogitzin paralogitzis paralogitzo paralogitzà paralogitzàrem paralogitzàreu paralogitzàs paralogitzàssem paralogitzàsseu paralogitzàssim paralogitzàssiu paralogitzàvem paralogitzàveu paralogitzés paralogitzéssem paralogitzésseu paralogitzéssim paralogitzéssiu paralogitzí sept val v
paralogizare

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
parallasse

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
parallelo

paral·lelitzar /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈza/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫə.ɫiˈd͡za/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paral·lelitz paral·lelitza paral·lelitzada paral·lelitzades paral·lelitzam paral·lelitzant paral·lelitzar paral·lelitzara paral·lelitzaran paral·lelitzarem paral·lelitzaren paral·lelitzares paral·lelitzareu paral·lelitzaria paral·lelitzarien paral·lelitzaries paral·lelitzarà paral·lelitzaràs paral·lelitzaré paral·lelitzaríem paral·lelitzaríeu paral·lelitzassen paral·lelitzasses paral·lelitzassin paral·lelitzassis paral·lelitzat paral·lelitzats paral·lelitzau paral·lelitzava paral·lelitzaven paral·lelitzaves paral·lelitze paral·lelitzem paral·lelitzen paral·lelitzes paral·lelitzessen paral·lelitzesses paral·lelitzessin paral·lelitzessis paral·lelitzeu paral·lelitzi paral·lelitzin paral·lelitzis paral·lelitzo paral·lelitzà paral·lelitzàrem paral·lelitzàreu paral·lelitzàs paral·lelitzàssem paral·lelitzàsseu paral·lelitzàssim paral·lelitzàssiu paral·lelitzàvem paral·lelitzàveu paral·lelitzés paral·lelitzéssem paral·lelitzésseu paral·lelitzéssim paral·lelitzéssiu paral·lelitzí sept val v
parallelizzare

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
paremento
Conjunt d’objectes o ornaments amb què es munta o es prepara una cosa per deixar-la en disposició de funcionar o de fer-la servir.
Cara d’un mur, d’una construcció.

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
paramilitare

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
trappola

parapet /pa.ɾaˈpet/ /pə.ɾəˈpɛt/ n masc
parapetto

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
paraplegia

parasíntesi /ˌpa.ɾaˈsin.te.zi/ /ˌpa.ɾəˈsin.tə.zi/ n fem
parasintesi

parathormona /pa.ɾa.toɾˈmo.na/ /pə.ɾə.toɾˈmo.nə/ /pə.ɾə.turˈmo.nə/ n fem
paratormone

paratiroïdal /pa.ɾa.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
paratiroideo

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
parola
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ adj masc
parco
Moderat en les quantitats.

parc /ˈpark/ n masc
parco
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
passero
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
padre babbo papà
Progenitor masculí.

paredar /pa.ɾeˈða/ /pa.ɾeˈðaɾ/ /pə.ɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pared pareda paredada paredades paredam paredant paredar paredara paredaran paredarem paredaren paredares paredareu paredaria paredarien paredaries paredarà paredaràs paredaré paredaríem paredaríeu paredassen paredasses paredassin paredassis paredat paredats paredau paredava paredaven paredaves parede paredem pareden paredes paredessen paredesses paredessin paredessis paredeu paredi paredin paredis paredo paredà paredàrem paredàreu paredàs paredàssem paredàsseu paredàssim paredàssiu paredàvem paredàveu paredés paredéssem paredésseu paredéssim paredéssiu paredí sept val v
murare

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
uguale
Dos semblants o iguals.
pari
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
paio
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parell mínim n masc
coppia minima

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
coppia
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
paio coppia
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

pareller /pa.ɾeˈʎe/ /pa.ɾeˈʎeɾ/ /pə.ɾəˈje/ /pə.ɾəˈʎe/ adj masc
abbinato
Que forma parella amb un altre.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
paremiologia

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
paternoster

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
parente

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
parentale

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
giudizio

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
padri
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
parete
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
partorire

parió /pa.ɾiˈo/ /pə.ɾiˈo/ adj masc
pari
Igual, semblant, company, companyó, parell.

parkour /parˈkur/ n masc
parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
parla

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlamento
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentar /par.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈtaɾ/ /pər.ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parlament parlamenta parlamentada parlamentades parlamentam parlamentant parlamentar parlamentara parlamentaran parlamentarem parlamentaren parlamentares parlamentareu parlamentaria parlamentarien parlamentaries parlamentarà parlamentaràs parlamentaré parlamentaríem parlamentaríeu parlamentassen parlamentasses parlamentassin parlamentassis parlamentat parlamentats parlamentau parlamentava parlamentaven parlamentaves parlamente parlamentem parlamenten parlamentes parlamentessen parlamentesses parlamentessin parlamentessis parlamenteu parlamenti parlamentin parlamentis parlamento parlamentà parlamentàrem parlamentàreu parlamentàs parlamentàssem parlamentàsseu parlamentàssim parlamentàssiu parlamentàvem parlamentàveu parlamentés parlamentéssem parlamentésseu parlamentéssim parlamentéssiu parlamentí sept val v
parlamentare

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
parlante

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
parlare
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parlotejar /par.ɫo.teˈʒa/ /paɾ.ɫo.teˈd͡ʒa/ /paɾ.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫu.təˈʒa/ /pəɾ.ɫo.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parlotege parlotegem parlotegen parloteges parlotegessen parlotegesses parlotegessin parlotegessis parlotegeu parlotegi parlotegin parlotegis parlotegés parlotegéssem parlotegésseu parlotegéssim parlotegéssiu parlotegí parloteja parlotejada parlotejades parlotejant parlotejar parlotejara parlotejaran parlotejarem parlotejaren parlotejares parlotejareu parlotejaria parlotejarien parlotejaries parlotejarà parlotejaràs parlotejaré parlotejaríem parlotejaríeu parlotejassen parlotejasses parlotejat parlotejats parlotejava parlotejaven parlotejaves parlotejo parlotejà parlotejàrem parlotejàreu parlotejàssem parlotejàsseu parlotejàvem parlotejàveu sept val val (1) v
cianciare

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parodia parodiada parodiades parodiam parodiant parodiar parodiara parodiaran parodiarem parodiaren parodiares parodiareu parodiaria parodiarien parodiaries parodiarà parodiaràs parodiaré parodiaríem parodiaríeu parodiassen parodiasses parodiassin parodiassis parodiat parodiats parodiau parodiava parodiaven parodiaves parodie parodiem parodien parodies parodiessen parodiesses parodiessin parodiessis parodieu parodii parodio parodià parodiàrem parodiàreu parodiàs parodiàssem parodiàsseu parodiàssim parodiàssiu parodiàvem parodiàveu parodiés parodiéssem parodiésseu parodiéssim parodiéssiu parodií parodiï parodiïn parodiïs sept val v
parodiare

parolejar /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾo.ɫeˈʒa/ /pə.ɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) parolegem parolegen paroleges parolegessen parolegesses parolegessin parolegessis parolegeu parolegi parolegin parolegis parolegés parolegéssem parolegésseu parolegéssim parolegéssiu parolegí paroleig paroleja parolejada parolejades parolejam parolejant parolejar parolejaran parolejarem parolejaren parolejares parolejareu parolejaria parolejarien parolejaries parolejarà parolejaràs parolejaré parolejaríem parolejaríeu parolejassen parolejasses parolejassin parolejassis parolejat parolejats parolejau parolejava parolejaven parolejaves parolejo parolejà parolejàrem parolejàreu parolejàs parolejàssem parolejàsseu parolejàssim parolejàssiu parolejàvem parolejàveu sept v
chiacchierare

paroxíton /pa.ɾokˈsi.ton/ /pə.ɾokˈsi.ton/ /pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
parossitono

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
palpebra

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
straccio

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
parrocchiale

parroquià /pa.ro.kiˈa/ /pə.ro.kiˈa/ /pə.ru.kiˈa/ n masc
parrocchiano

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parrupa parrupada parrupades parrupant parrupar parrupara parruparan parruparem parruparen parrupares parrupareu parruparia parruparien parruparies parruparà parruparàs parruparé parruparíem parruparíeu parrupassen parrupasses parrupat parrupats parrupava parrupaven parrupaves parrupe parrupem parrupen parrupes parrupessen parrupesses parrupessin parrupessis parrupeu parrupi parrupin parrupis parrupo parrupà parrupàrem parrupàreu parrupàssem parrupàsseu parrupàvem parrupàveu parrupés parrupéssem parrupésseu parrupéssim parrupéssiu parrupí sept val val (1) v
tubare

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
parrocchia

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
parsimonia

part n fem
parte
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
parto
Acte de donar a llum a un infant.

parterot /paɾ.teˈɾɔt/ /pər.təˈɾɔt/ n masc
ostetrico
(col·loquial) llevador

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
partecipazione

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
partecipante
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
partecipante
Individu que participa en alguna cosa.

particularitzar /par.ti.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈza/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /pər.ti.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ particularitz particularitza particularitzada particularitzades particularitzam particularitzant particularitzar particularitzara particularitzaran particularitzarem particularitzaren particularitzares particularitzareu particularitzaria particularitzarien particularitzaries particularitzarà particularitzaràs particularitzaré particularitzaríem particularitzaríeu particularitzassen particularitzasses particularitzassin particularitzassis particularitzat particularitzats particularitzau particularitzava particularitzaven particularitzaves particularitze particularitzem particularitzen particularitzes particularitzessen particularitzesses particularitzessin particularitzessis particularitzeu particularitzi particularitzin particularitzis particularitzo particularitzà particularitzàrem particularitzàreu particularitzàs particularitzàssem particularitzàsseu particularitzàssim particularitzàssiu particularitzàvem particularitzàveu particularitzés particularitzéssem particularitzésseu particularitzéssim particularitzéssiu particularitzí sept val v
particolareggiare
Expressar alguna cosa amb totes les seves circumstàncies i particularitats.
favorire
Fer especial distinció d’alguna persona.

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
spaccare
(transitiu) Trencar en dues parts, obrir al llarg.
partire
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ adj masc
partigiano
Relatiu o pertanyent als partisans.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ n masc
partigiano
Membre d'un grup guerriller organitzat contra una ocupació estrangera o contra l'autoritat constituïda.

partit /paɾˈtit/ n masc
partito
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
incontro partita
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitiu /paɾ.tiˈtiw/ /pər.tiˈtiw/ adj masc
partitivo

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitura

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
particola particella

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabola

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragrafo

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
parametro

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ paràsita adj masc
parassita
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parassita
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
parentesi

paròdia n masc
parodia

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
paronimo

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
parosmia

pas n masc
passo
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
strice pedonali

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
passo
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
corridoio
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passamà /ˌpa.saˈma/ /ˌpa.səˈma/ n masc
pasamano
Peça llarga que es col·loca a la manera d’una barana per a agafar-hi en pujar o baixar.
(tèxtil) Cinta que s’usa per a guarnir vores d’objectes.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
passaporto

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pas passa passada passades passam passant passar passara passaran passarem passaren passares passareu passaria passarien passaries passarà passaràs passaré passaríem passaríeu passassen passasses passassin passassis passat passats passau passava passaven passaves passe passem passen passes passessen passesses passessin passessis passeu passi passin passis passo passà passàrem passàreu passàs passàssem passàsseu passàssim passàssiu passàvem passàveu passés passéssem passésseu passéssim passéssiu passí sept val v
passare
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
passato

passatú /ˌpa.saˈtu/ /ˌpa.səˈtu/ n masc
buffetto

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
camminata
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
passeggiare
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.

passional /pa.si.oˈnaɫ/ /pə.si.oˈnaɫ/ /pə.si.uˈnaɫ/ adj
passionale

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
passivo

passivar /pa.siˈvaɾ/ /pa.siˈβa/ /pə.siˈva/ /pə.siˈβa/ passiva passivada passivades passivant passivar passivaran passivarem passivaren passivares passivareu passivaria passivarien passivaries passivarà passivaràs passivaré passivaríem passivaríeu passivat passivats passivava passivaven passivaves passivem passiven passives passivessen passivesses passivessin passivessis passiveu passivi passivin passivis passivo passivà passivàrem passivàreu passivàvem passivàveu passivés passivéssem passivésseu passivéssim passivéssiu passiví v
passivare

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
passione

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
pasta

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
carota
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ past pasta pastada pastades pastam pastant pastar pastara pastaran pastarem pastaren pastares pastareu pastaria pastarien pastaries pastarà pastaràs pastaré pastaríem pastaríeu pastassen pastasses pastassin pastassis pastat pastats pastau pastava pastaven pastaves paste pastem pasten pastes pastessen pastesses pastessin pastessis pasteu pasti pastin pastis pasto pastà pastàrem pastàreu pastàs pastàssem pastàsseu pastàssim pastàssiu pastàvem pastàveu pastés pastéssem pastésseu pastéssim pastéssiu pastí sept val v
impastare
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastell /pasˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
refuso
(arts gràfiques) Caràcters d’impremta desordenats.

pastifa /pasˈti.fa/ /pəsˈti.fə/ n neut
pasticcione

pastifejar /pas.ti.feˈd͡ʒa/ /pas.ti.feˈd͡ʒaɾ/ /pas.ti.feˈʒa/ /pəs.ti.fəˈd͡ʒa/ /pəs.ti.fəˈʒa/ occ pastifege pastifegem pastifegen pastifeges pastifegessen pastifegesses pastifegeu pastifegés pastifegéssem pastifegésseu pastifegí pastifeja pastifejada pastifejades pastifejant pastifejar pastifejaran pastifejarem pastifejaren pastifejares pastifejareu pastifejaria pastifejarien pastifejaries pastifejarà pastifejaràs pastifejaré pastifejaríem pastifejaríeu pastifejat pastifejats pastifejava pastifejaven pastifejaves pastifejo pastifejà pastifejàrem pastifejàreu pastifejàvem pastifejàveu v
pasticciare

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
compressa
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
pasticciere

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
pasticceria

pastitxo /pasˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃu/ n masc
pasticcio

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
pastore pecoraio
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastura /pasˈtu.ɾa/ /pəsˈtu.ɾə/ n fem
pasco

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pastur pastura pasturada pasturades pasturam pasturant pasturar pasturara pasturaran pasturarem pasturaren pasturares pasturareu pasturaria pasturarien pasturaries pasturarà pasturaràs pasturaré pasturaríem pasturaríeu pasturassen pasturasses pasturassin pasturassis pasturat pasturats pasturau pasturava pasturaven pasturaves pasture pasturem pasturen pastures pasturessen pasturesses pasturessin pasturessis pastureu pasturi pasturin pasturis pasturo pasturà pasturàrem pasturàreu pasturàs pasturàssem pasturàsseu pasturàssim pasturàssiu pasturàvem pasturàveu pasturés pasturéssem pasturésseu pasturéssim pasturéssiu pasturí sept val v
pascere

pastís /pasˈtis/ n masc
torta dolce
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
patata

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
patente
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
licenza
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
brevetto
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patent patenta patentada patentades patentam patentant patentar patentara patentaran patentarem patentaren patentares patentareu patentaria patentarien patentaries patentarà patentaràs patentaré patentaríem patentaríeu patentassen patentasses patentassin patentassis patentat patentats patentau patentava patentaven patentaves patente patentem patenten patentes patentessen patentesses patentessin patentessis patenteu patenti patentin patentis patento patentà patentàrem patentàreu patentàs patentàssem patentàsseu patentàssim patentàssiu patentàvem patentàveu patentés patentéssem patentésseu patentéssim patentéssiu patentí sept val v
brevettare

patentitzar /pa.ten.tiˈd͡za/ /pa.ten.tiˈza/ /pa.ten.tiˈzaɾ/ /pə.tən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ patentitz patentitza patentitzada patentitzades patentitzam patentitzant patentitzar patentitzara patentitzaran patentitzarem patentitzaren patentitzares patentitzareu patentitzaria patentitzarien patentitzaries patentitzarà patentitzaràs patentitzaré patentitzaríem patentitzaríeu patentitzassen patentitzasses patentitzassin patentitzassis patentitzat patentitzats patentitzau patentitzava patentitzaven patentitzaves patentitze patentitzem patentitzen patentitzes patentitzessen patentitzesses patentitzessin patentitzessis patentitzeu patentitzi patentitzin patentitzis patentitzo patentitzà patentitzàrem patentitzàreu patentitzàs patentitzàssem patentitzàsseu patentitzàssim patentitzàssiu patentitzàvem patentitzàveu patentitzés patentitzéssem patentitzésseu patentitzéssim patentitzéssiu patentitzí sept val v
palesare

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ paterna paterns adj masc
paterno
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
paggio

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
sofferenza

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patina patinada patinades patinam patinant patinar patinara patinaran patinarem patinaren patinares patinareu patinaria patinarien patinaries patinarà patinaràs patinaré patinaríem patinaríeu patinassen patinasses patinassin patinassis patinat patinats patinau patinava patinaven patinaves patine patinem patinen patines patinessen patinesses patinessin patinessis patineu patini patinin patinis patino patinà patinàrem patinàreu patinàs patinàssem patinàsseu patinàssim patinàssiu patinàvem patinàveu patinés patinéssem patinésseu patinéssim patinéssiu patiní patín sept val v
pattinare
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
pattinaggio

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
monopattino

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
soffrire
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ patògena adj masc
patogeno

patogenicitat /pa.to.d͡ʒe.ni.siˈtat/ /pa.to.ʒe.ni.siˈtat/ /pə.to.ʒə.ni.siˈtat/ /pə.tu.ʒə.ni.siˈtat/ n fem
patogenicità

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriarca

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
patrimonio
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrimonial /pa.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mu.niˈaɫ/ adj
patrimoniale
Relatiu al patrimoni.

patrocinar /pa.tɾo.siˈna/ /pa.tɾo.siˈnaɾ/ /pə.tɾo.siˈna/ /pə.tɾu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrocina patrocinada patrocinades patrocinam patrocinant patrocinar patrocinara patrocinaran patrocinarem patrocinaren patrocinares patrocinareu patrocinaria patrocinarien patrocinaries patrocinarà patrocinaràs patrocinaré patrocinaríem patrocinaríeu patrocinassen patrocinasses patrocinassin patrocinassis patrocinat patrocinats patrocinau patrocinava patrocinaven patrocinaves patrocine patrocinem patrocinen patrocines patrocinessen patrocinesses patrocinessin patrocinessis patrocineu patrocini patrocinin patrocinis patrocino patrocinà patrocinàrem patrocinàreu patrocinàs patrocinàssem patrocinàsseu patrocinàssim patrocinàssiu patrocinàvem patrocinàveu patrocinés patrocinéssem patrocinésseu patrocinéssim patrocinéssiu patrociní patrocín sept val v
patrocinare

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrull patrulla patrullada patrullades patrullam patrullant patrullar patrullara patrullaran patrullarem patrullaren patrullares patrullareu patrullaria patrullarien patrullaries patrullarà patrullaràs patrullaré patrullaríem patrullaríeu patrullassen patrullasses patrullassin patrullassis patrullat patrullats patrullau patrullava patrullaven patrullaves patrulle patrullem patrullen patrulles patrullessen patrullesses patrullessin patrullessis patrulleu patrulli patrullin patrullis patrullo patrullà patrullàrem patrullàreu patrullàs patrullàssem patrullàsseu patrullàssim patrullàssiu patrullàvem patrullàveu patrullés patrulléssem patrullésseu patrulléssim patrulléssiu patrullí sept val v
pattugliare perlustrare

patum /paˈtum/ /pəˈtum/ n fem
pezzo grosso
Persona sense mèrits que té una fama considerada o ocupa un lloc notable.

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
patetico

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
pattina

pau n fem
pace
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pausa

pavana /paˈva.na/ /paˈβa.na/ /pəˈva.nə/ /pəˈβa.nə/ n fem
pavana

pavelló de l'orella n masc
padiglione auricolare

pavimentar /pa.vi.menˈtaɾ/ /pa.βi.menˈta/ /pə.vi.mənˈta/ /pə.βi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paviment pavimenta pavimentada pavimentades pavimentam pavimentant pavimentar pavimentara pavimentaran pavimentarem pavimentaren pavimentares pavimentareu pavimentaria pavimentarien pavimentaries pavimentarà pavimentaràs pavimentaré pavimentaríem pavimentaríeu pavimentassen pavimentasses pavimentassin pavimentassis pavimentat pavimentats pavimentau pavimentava pavimentaven pavimentaves pavimente pavimentem pavimenten pavimentes pavimentessen pavimentesses pavimentessin pavimentessis pavimenteu pavimenti pavimentin pavimentis pavimento pavimentà pavimentàrem pavimentàreu pavimentàs pavimentàssem pavimentàsseu pavimentàssim pavimentàssiu pavimentàvem pavimentàveu pavimentés pavimentéssem pavimentésseu pavimentéssim pavimentéssiu pavimentí sept val v
pavimentare

país /paˈis/ n masc
paese stato
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.
paesetto
Pintura que representa viles, llocs, cases de camp, etc.
pintura
Tela o paper pintat que es posa en els ventalls.

paó /paˈo/ n masc
pavone

paüra /paˈu.ɾa/ /pəˈu.ɾə/ n fem
terrore

pe /ˈpe/ n fem
pi
Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
pedaggio

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
pepe

pebrera /pəˈβɾe.ɾə/ n fem
pepiera
Recipient per al pebre.

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
peperone
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
peccatore

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
peccare
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
peccato colpa

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
peculiare

pecuniari /pe.ku.niˈa.ɾi/ /pə.ku.niˈa.ɾi/ adj masc
pecuniario

pedagog /pe.ðaˈɣɔk/ /pə.ðəˈɣɔk/ n masc
pedagogo

pedagògic /pe.ðaˈɣɔ.d͡ʒik/ /pe.ðaˈɣɔ.ʒik/ /pə.ðəˈɣɔ.ʒik/ adj masc
pedagogico

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pedalege pedalegem pedalegen pedaleges pedalegessen pedalegesses pedalegessin pedalegessis pedalegeu pedalegi pedalegin pedalegis pedalegés pedalegéssem pedalegésseu pedalegéssim pedalegéssiu pedalegí pedaleig pedaleja pedalejada pedalejades pedalejam pedalejant pedalejar pedalejara pedalejaran pedalejarem pedalejaren pedalejares pedalejareu pedalejaria pedalejarien pedalejaries pedalejarà pedalejaràs pedalejaré pedalejaríem pedalejaríeu pedalejassen pedalejasses pedalejassin pedalejassis pedalejat pedalejats pedalejau pedalejava pedalejaven pedalejaves pedalejo pedalejà pedalejàrem pedalejàreu pedalejàs pedalejàssem pedalejàsseu pedalejàssim pedalejàssiu pedalejàvem pedalejàveu sept val v
pedalare

pedantejar /pe.ðan.teˈd͡ʒa/ /pe.ðan.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðan.teˈʒa/ /pə.ðən.təˈd͡ʒa/ /pə.ðən.təˈʒa/ pedantegem pedantegen pedanteges pedantegessen pedantegesses pedantegessin pedantegessis pedantegeu pedantegi pedantegin pedantegis pedantegés pedantegéssem pedantegésseu pedantegéssim pedantegéssiu pedantegí pedanteja pedantejada pedantejades pedantejant pedantejar pedantejaran pedantejarem pedantejaren pedantejares pedantejareu pedantejaria pedantejarien pedantejaries pedantejarà pedantejaràs pedantejaré pedantejaríem pedantejaríeu pedantejat pedantejats pedantejava pedantejaven pedantejaves pedantejo pedantejà pedantejàrem pedantejàreu pedantejàvem pedantejàveu sept v
fare il sapientone

pedaç /peˈðas/ n masc
toppa
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
piedistallo

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatria

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
pietra sasso
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedraire /peˈðɾaj.ɾe/ /pəˈðɾaj.ɾə/ n neut
scavatore

pedrejar /pe.ðɾeˈd͡ʒa/ /pe.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðɾeˈʒa/ /pə.ðɾəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾəˈʒa/ occ pedrege pedregem pedregen pedreges pedregessen pedregesses pedregessin pedregessis pedregeu pedregi pedregin pedregis pedregés pedregéssem pedregésseu pedregéssim pedregéssiu pedregí pedreja pedrejada pedrejades pedrejant pedrejar pedrejaran pedrejarem pedrejaren pedrejares pedrejareu pedrejaria pedrejarien pedrejaries pedrejarà pedrejaràs pedrejaré pedrejaríem pedrejaríeu pedrejat pedrejats pedrejava pedrejaven pedrejaves pedrejo pedrejà pedrejàrem pedrejàreu pedrejàvem pedrejàveu sept v
rovinare
(figurat, septentrional, central) Malmetre, especialment els camps i en conseqüència la salut.

pedrenyal /pe.ðɾeˈɲaɫ/ /pə.ðɾəˈɲaɫ/ n masc
petrinale

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
ventriglio
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.
petriere
(històric) Canó d’artilleria que disparava pedres (s. XVI-XVIII).

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
cava

pedreta /peˈðɾe.ta/ /pəˈðɾə.tə/ /pəˈðɾɛ.tə/ n fem
ciottolo

pedrís /peˈðɾis/ /pəˈðɾis/ n masc
cornice
Peça de pedra plana que es posa a la part baixa d'una finestra.

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
picchiare
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
pesce
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peix globus n masc
capolepre
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lagocephalus lagocephalus)

peix guitarra n masc
pesce chitarra
Peix de la família dels rinobàtids, propi de l'Atlàntic oriental i de la Mediterrània, amb forma ampla al cap i part del tronc i després estreta que recorda una guitarra (Rhinobatos rhinobatos).

peix lloro n masc
pesce pappagallo

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
pescivendolo

peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ n neut
Pesci

pel cap alt adv
al massimo

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
pelare sbucciare

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
pellegrino
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.

pelfa /ˈpɛɫ.fa/ /ˈpɛɫ.fə/ /ˈpɛɫ.fɛ/ n fem
felpa

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pellicano

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
pelle
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pell de gallina n fem
pelle d'oca

pellofa /peˈʎɔ.fa/ /peˈʎɔ.fɔ/ n fem
guscio
Coberta no comestible d'alguns fruits o llavors.

pelut /peˈɫut/ /pəˈɫut/ adj
peloso
Amb molt de pèl.
difficile
Amb complicacions, difícil.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film pellicola
Membrana molt prima.
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
pena
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
Càstig judicial.
penna
Part superior de l’antena d’una vela llatina.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
rigore
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penar /peˈna/ /peˈnaɾ/ /pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pen pena penada penades penam penant penar penara penaran penarem penaren penares penareu penaria penarien penaries penarà penaràs penaré penaríem penaríeu penassen penasses penassin penassis penat penats penau penava penaven penaves pene penem penen penes penessen penesses penessin penessis peneu peni penin penis peno penà penàrem penàreu penàs penàssem penàsseu penàssim penàssiu penàvem penàveu penés penéssem penésseu penéssim penéssiu pení sept val v
penare

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ adj
pendente

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ adj
pendolare

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
rammarico

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
rimpiangere

penell /peˈneʎ/ n masc
banderuola

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
gelone

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
penetrare

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
penny

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicilina penicillina

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
pene arnese

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penge pengem pengen penges pengessen pengesses pengessin pengessis pengeu pengi pengin pengis pengés pengéssem pengésseu pengéssim pengéssiu pengí penj penja penjada penjades penjam penjant penjar penjara penjaran penjarem penjaren penjares penjareu penjaria penjarien penjaries penjarà penjaràs penjaré penjaríem penjaríeu penjassen penjasses penjassin penjassis penjat penjats penjau penjava penjaven penjaves penjo penjà penjàrem penjàreu penjàs penjàssem penjàsseu penjàssim penjàssiu penjàvem penjàveu sept val v
caricare
(informàtica) Transferir dades o fitxers d'un dispositiu perifèric a un de central, especialment d'un ordinador personal a un servidor d'Internet.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
ciondolo

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
pensiero

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
pensare ponderare

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pension pensiona pensionada pensionades pensionam pensionant pensionar pensionara pensionaran pensionarem pensionaren pensionares pensionareu pensionaria pensionarien pensionaries pensionarà pensionaràs pensionaré pensionaríem pensionaríeu pensionassen pensionasses pensionassin pensionassis pensionat pensionats pensionau pensionava pensionaven pensionaves pensione pensionem pensionen pensiones pensionessen pensionesses pensionessin pensionessis pensioneu pensioni pensionin pensionis pensiono pensionà pensionàrem pensionàreu pensionàs pensionàssem pensionàsseu pensionàssim pensionàssiu pensionàvem pensionàveu pensionés pensionéssem pensionésseu pensionéssim pensionéssiu pensioní sept val v
pensionare

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
pensione ostello
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentaedre /pen.taˈe.ðɾe/ /pən.təˈɛ.ðɾə/ n masc
pentaedro

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
pentagramma

pentasíl·lab /pen.taˈsi.ɫap/ /pen.taˈsiɫ.ɫap/ /pən.təˈsi.ɫəp/ /pən.təˈsiɫ.ɫəp/ pentasíl·laba pentasíl·labs adj masc
pentasillabo
Que té cinc síl·labes.

pentasíl·lab /pen.taˈsi.ɫap/ /pen.taˈsiɫ.ɫap/ /pən.təˈsi.ɫəp/ /pən.təˈsiɫ.ɫəp/ n masc
pentasillabo
Vers que de mètrica té cinc síl·labes.

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
pettinare
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
falesia scogliera

penyorar /pe.ɲoˈɾa/ /pe.ɲoˈɾaɾ/ /pə.ɲoˈɾa/ /pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penyor penyora penyorada penyorades penyoram penyorant penyorar penyorara penyoraran penyorarem penyoraren penyorares penyorareu penyoraria penyorarien penyoraries penyorarà penyoraràs penyoraré penyoraríem penyoraríeu penyorassen penyorasses penyorassin penyorassis penyorat penyorats penyorau penyorava penyoraven penyoraves penyore penyorem penyoren penyores penyoressen penyoresses penyoressin penyoressis penyoreu penyori penyorin penyoris penyoro penyorà penyoràrem penyoràreu penyoràs penyoràssem penyoràsseu penyoràssim penyoràssiu penyoràvem penyoràveu penyorés penyoréssem penyorésseu penyoréssim penyoréssiu penyorí sept val v
pignorare

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
penisola

penúria /peˈnu.ɾi.a/ /pəˈnu.ɾi.ə/ n fem
penuria

peonar /pe.oˈna/ /pe.oˈnaɾ/ /pə.oˈna/ /pə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peon peona peonada peonades peonam peonant peonar peonaran peonarem peonaren peonares peonareu peonaria peonarien peonaries peonarà peonaràs peonaré peonaríem peonaríeu peonassen peonasses peonassin peonassis peonat peonats peonau peonava peonaven peonaves peone peonem peonen peones peonessen peonesses peonessin peonessis peoneu peoni peonin peonis peono peonà peonàrem peonàreu peonàs peonàssem peonàsseu peonàssim peonàssiu peonàvem peonàveu peonés peonéssem peonésseu peonéssim peonéssiu peoní sept v
saltellare

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
per

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
per

per casualitat /peɾ adv
per caso

per duplicat adv
in duplice

per endavant adv
in anticipo

per exemple adv
per esempio

per molts anys Interjection
buon compleanno
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
perché

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pera

perbullir /per.βuˈʎi/ /peɾ.buˈʎiɾ/ /peɾ.βuˈʎi/ /pər.buˈʎi/ occ perbull perbulla perbullen perbulles perbulli perbullia perbullida perbullides perbullien perbullies perbullim perbullin perbullint perbullir perbulliran perbullirem perbulliren perbullires perbullireu perbulliria perbullirien perbulliries perbullirà perbulliràs perbulliré perbulliríem perbulliríeu perbullis perbullissen perbullisses perbullissin perbullissis perbullit perbullits perbulliu perbullo perbulls perbullí perbullíem perbullíeu perbullírem perbullíreu perbullís perbullíssem perbullísseu perbullíssim perbullíssiu sept v
ribollire

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
percepire
Copsar per mitjà dels sentits.
Rebre els diners que pertoquen.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
percentuale

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
percezione

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ bal centr n-occ occ percuda percudeix percudeixen percudeixes percudeixi percudeixin percudeixis percudeixo percuden percudes percudesc percudesqui percudesquin percudesquis percudi percudia percudida percudides percudien percudies percudiguem percudigueu percudim percudin percudint percudir percudira percudiran percudirem percudiren percudires percudireu percudiria percudirien percudiries percudirà percudiràs percudiré percudiríem percudiríeu percudis percudisc percudisca percudisquen percudisques percudissen percudisses percudissin percudissis percudit percudits percudiu percudix percudixen percudixes percudixo percudo percudí percudíem percudíeu percudírem percudíreu percudís percudíssem percudísseu percudíssim percudíssiu percut percuts sept val v
percuotere

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
pernice

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
perdonare
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdur perdura perdurada perdurades perduram perdurant perdurar perdurara perduraran perdurarem perduraren perdurares perdurareu perduraria perdurarien perduraries perdurarà perduraràs perduraré perduraríem perduraríeu perdurassen perdurasses perdurassin perdurassis perdurat perdurats perdurau perdurava perduraven perduraves perdure perdurem perduren perdures perduressen perduresses perduressin perduressis perdureu perduri perdurin perduris perduro perdurà perduràrem perduràreu perduràs perduràssem perduràsseu perduràssim perduràssiu perduràvem perduràveu perdurés perduréssem perdurésseu perduréssim perduréssiu perdurí sept val v
perdurare

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
scusi
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
perdono
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peregrina peregrinada peregrinades peregrinam peregrinant peregrinar peregrinara peregrinaran peregrinarem peregrinaren peregrinares peregrinareu peregrinaria peregrinarien peregrinaries peregrinarà peregrinaràs peregrinaré peregrinaríem peregrinaríeu peregrinassen peregrinasses peregrinassin peregrinassis peregrinat peregrinats peregrinau peregrinava peregrinaven peregrinaves peregrine peregrinem peregrinen peregrines peregrinessen peregrinesses peregrinessin peregrinessis peregrineu peregrini peregrinin peregrinis peregrino peregrinà peregrinàrem peregrinàreu peregrinàs peregrinàssem peregrinàsseu peregrinàssim peregrinàssiu peregrinàvem peregrinàveu peregrinés peregrinéssem peregrinésseu peregrinéssim peregrinéssiu peregriní peregrín sept val v
peregrinare
Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.
pellegrinare
Anar a visitar llocs sagrats.

peregrí /pe.ɾeˈɣɾi/ /pə.ɾəˈɣɾi/ peregrina peregrins adj masc
pellegrino
Que se'n troben pocs com ell.

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ perennifòlia adj masc
sempreverde

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfeccion perfecciona perfeccionada perfeccionades perfeccionam perfeccionant perfeccionar perfeccionara perfeccionaran perfeccionarem perfeccionaren perfeccionares perfeccionareu perfeccionaria perfeccionarien perfeccionaries perfeccionarà perfeccionaràs perfeccionaré perfeccionaríem perfeccionaríeu perfeccionassen perfeccionasses perfeccionassin perfeccionassis perfeccionat perfeccionats perfeccionau perfeccionava perfeccionaven perfeccionaves perfeccione perfeccionem perfeccionen perfecciones perfeccionessen perfeccionesses perfeccionessin perfeccionessis perfeccioneu perfeccioni perfeccionin perfeccionis perfecciono perfeccionà perfeccionàrem perfeccionàreu perfeccionàs perfeccionàssem perfeccionàsseu perfeccionàssim perfeccionàssiu perfeccionàvem perfeccionàveu perfeccionés perfeccionéssem perfeccionésseu perfeccionéssim perfeccionéssiu perfeccioní sept val v
perfezionare

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
perfezione

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfetto
Sense cap defecte o mancança.

perfil /peɾˈfiɫ/ /pərˈfiɫ/ n masc
profilo

perforar /per.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾaɾ/ /pər.fuˈɾa/ /pəɾ.foˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfor perfora perforada perforades perforam perforant perforar perforara perforaran perforarem perforaren perforares perforareu perforaria perforarien perforaries perforarà perforaràs perforaré perforaríem perforaríeu perforassen perforasses perforassin perforassis perforat perforats perforau perforava perforaven perforaves perfore perforem perforen perfores perforessen perforesses perforessin perforessis perforeu perfori perforin perforis perforo perforà perforàrem perforàreu perforàs perforàssem perforàsseu perforàssim perforàssiu perforàvem perforàveu perforés perforéssem perforésseu perforéssim perforéssiu perforí sept val v
perforare

perfum /peɾˈfum/ n masc
profumo

perfumar /per.fuˈma/ /peɾ.fuˈma/ /peɾ.fuˈmaɾ/ /pər.fuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfum perfuma perfumada perfumades perfumam perfumant perfumar perfumara perfumaran perfumarem perfumaren perfumares perfumareu perfumaria perfumarien perfumaries perfumarà perfumaràs perfumaré perfumaríem perfumaríeu perfumassen perfumasses perfumassin perfumassis perfumat perfumats perfumau perfumava perfumaven perfumaves perfume perfumem perfumen perfumes perfumessen perfumesses perfumessin perfumessis perfumeu perfumi perfumin perfumis perfumo perfumà perfumàrem perfumàreu perfumàs perfumàssem perfumàsseu perfumàssim perfumàssiu perfumàvem perfumàveu perfumés perfuméssem perfumésseu perfuméssim perfuméssiu perfumí sept val v
profumare

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergamena

pergirar /per.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾaɾ/ /pər.ʒiˈɾa/ pergira pergirada pergirades pergirant pergirar pergiraran pergirarem pergiraren pergirares pergirareu pergiraria pergirarien pergiraries pergirarà pergiraràs pergiraré pergiraríem pergiraríeu pergirat pergirats pergirava pergiraven pergiraves pergirem pergiren pergires pergiressen pergiresses pergiressin pergiressis pergireu pergiri pergirin pergiris pergiro pergirà pergiràrem pergiràreu pergiràvem pergiràveu pergirés pergiréssem pergirésseu pergiréssim pergiréssiu pergirí v
rigirare

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
perituro deperibile

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
perifrastico

perifèric /pe.ɾiˈfɛ.ɾik/ /pə.ɾiˈfɛ.ɾik/ adj masc
periferico
Situat en la perifèria o a en els límits d'un territori.

perill /peˈɾiʎ/ n masc
pericolo

perillar /pa.ɾiˈʎaɾ/ /pe.ɾiˈʎa/ /pe.ɾiˈʎaɾ/ /pə.ɾiˈʎa/ /pə.ɾiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perill perilla perillada perillades perillam perillant perillar perillara perillaran perillarem perillaren perillares perillareu perillaria perillarien perillaries perillarà perillaràs perillaré perillaríem perillaríeu perillassen perillasses perillassin perillassis perillat perillats perillau perillava perillaven perillaves perille perillem perillen perilles perillessen perillesses perillessin perillessis perilleu perilli perillin perillis perillo perillà perillàrem perillàreu perillàs perillàssem perillàsseu perillàssim perillàssiu perillàvem perillàveu perillés perilléssem perillésseu perilléssim perilléssiu perillí sept val v
pericolare

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
pericoloso

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
giornalismo

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
giornalista

perioditzar /pe.ɾi.o.ðiˈd͡za/ /pe.ɾi.o.ðiˈza/ /pe.ɾi.o.ðiˈzaɾ/ /pə.ɾi.o.ðiˈd͡za/ /pə.ɾi.u.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ perioditza perioditzada perioditzades perioditzant perioditzar perioditzara perioditzaran perioditzarem perioditzaren perioditzares perioditzareu perioditzaria perioditzarien perioditzaries perioditzarà perioditzaràs perioditzaré perioditzaríem perioditzaríeu perioditzassen perioditzasses perioditzat perioditzats perioditzava perioditzaven perioditzaves perioditze perioditzem perioditzen perioditzes perioditzessen perioditzesses perioditzessin perioditzessis perioditzeu perioditzi perioditzin perioditzis perioditzo perioditzà perioditzàrem perioditzàreu perioditzàssem perioditzàsseu perioditzàvem perioditzàveu perioditzés perioditzéssem perioditzésseu perioditzéssim perioditzéssiu perioditzí val val (1) v
periodizzare

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
giornalistico

periodísticament /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈmen/ /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈment/ /pə.ɾi.oˌðis.ti.kəˈment/ /pə.ɾi.uˌðis.ti.kəˈmen/ adv
giornalisticamente

peripatètic /pe.ɾi.paˈtɛ.tik/ /pə.ɾi.pəˈtɛ.tik/ adj masc
peripatetico

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
peipetia

peristàltic /pe.ɾisˈtaɫ.tik/ /pə.ɾisˈtaɫ.tik/ adj masc
peristaltico
Referent al moviment rítmic de contracció o compressió i relaxació del tub digestiu.

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
perito

peritar /pe.ɾiˈta/ /pe.ɾiˈtaɾ/ /pə.ɾiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perit perita peritada peritades peritam peritant peritar peritara peritaran peritarem peritaren peritares peritareu peritaria peritarien peritaries peritarà peritaràs peritaré peritaríem peritaríeu peritassen peritasses peritassin peritassis peritat peritats peritau peritava peritaven peritaves perite peritem periten perites peritessen peritesses peritessin peritessis periteu periti peritin peritis perito perità peritàrem peritàreu peritàs peritàssem peritàsseu peritàssim peritàssiu peritàvem peritàveu perités peritéssem peritésseu peritéssim peritéssiu perití sept val v
periziare

peritoneal /pe.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.tu.neˈaɫ/ adj
peritoneale

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periodico
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ n masc
periodico
Publicació de gran abast amb noticies que genera nova edició de forma freqüent i periòdica (un diari cada dia, un setmanari cada setmana). La informació acostuma a ser de tipus generalista.

perjudicar /per.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /pər.ʒu.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perjudic perjudica perjudicada perjudicades perjudicam perjudicant perjudicar perjudicara perjudicaran perjudicarem perjudicaren perjudicares perjudicareu perjudicaria perjudicarien perjudicaries perjudicarà perjudicaràs perjudicaré perjudicaríem perjudicaríeu perjudicassen perjudicasses perjudicassin perjudicassis perjudicat perjudicats perjudicau perjudicava perjudicaven perjudicaves perjudico perjudicà perjudicàrem perjudicàreu perjudicàs perjudicàssem perjudicàsseu perjudicàssim perjudicàssiu perjudicàvem perjudicàveu perjudique perjudiquem perjudiquen perjudiques perjudiquessen perjudiquesses perjudiquessin perjudiquessis perjudiqueu perjudiqui perjudiquin perjudiquis perjudiqués perjudiquéssem perjudiquésseu perjudiquéssim perjudiquéssiu perjudiquí sept val v
pregiudicare

perjudici /peɾ.d͡ʒuˈði.si/ /pər.ʒuˈði.si/ n masc
danno

perjudicial /peɾ.d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /pər.ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
pregiudizievole

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
spergiuro

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perla
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.
(figuradament) De gran qualitat, destacat en el seu gènere.

perlejar /per.ɫeˈʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫəˈʒa/ /pəɾ.ɫəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perlege perlegem perlegen perleges perlegessen perlegesses perlegessin perlegessis perlegeu perlegi perlegin perlegis perlegés perlegéssem perlegésseu perlegéssim perlegéssiu perlegí perleig perleja perlejada perlejades perlejam perlejant perlejar perlejara perlejaran perlejarem perlejaren perlejares perlejareu perlejaria perlejarien perlejaries perlejarà perlejaràs perlejaré perlejaríem perlejaríeu perlejassen perlejasses perlejassin perlejassis perlejat perlejats perlejau perlejava perlejaven perlejaves perlejo perlejà perlejàrem perlejàreu perlejàs perlejàssem perlejàsseu perlejàssim perlejàssiu perlejàvem perlejàveu sept val v
imperlare

permagel /ˌper.maˈʒɛɫ/ /ˌper.məˈʒɛɫ/ /ˌpeɾ.maˈd͡ʒɛɫ/ n masc
permafrost

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
permanente

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
permeabile

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
permettere

permissivitat /per.mi.si.βiˈtat/ /peɾ.mi.si.viˈtat/ /peɾ.mi.si.βiˈtat/ /pəɾ.mi.si.viˈtat/ n fem
permissività

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ permut permuta permutada permutades permutam permutant permutar permutara permutaran permutarem permutaren permutares permutareu permutaria permutarien permutaries permutarà permutaràs permutaré permutaríem permutaríeu permutassen permutasses permutassin permutassis permutat permutats permutau permutava permutaven permutaves permute permutem permuten permutes permutessen permutesses permutessin permutessis permuteu permuti permutin permutis permuto permutà permutàrem permutàreu permutàs permutàssem permutàsseu permutàssim permutàssiu permutàvem permutàveu permutés permutéssem permutésseu permutéssim permutéssiu permutí sept val v
permutare
Intercanviar de lloc dues coses.

pernejar /per.neˈʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /pər.nəˈʒa/ /pəɾ.nəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pernege pernegem pernegen perneges pernegessen pernegesses pernegessin pernegessis pernegeu pernegi pernegin pernegis pernegés pernegéssem pernegésseu pernegéssim pernegéssiu pernegí perneig perneja pernejada pernejades pernejam pernejant pernejar pernejara pernejaran pernejarem pernejaren pernejares pernejareu pernejaria pernejarien pernejaries pernejarà pernejaràs pernejaré pernejaríem pernejaríeu pernejassen pernejasses pernejassin pernejassis pernejat pernejats pernejau pernejava pernejaven pernejaves pernejo pernejà pernejàrem pernejàreu pernejàs pernejàssem pernejàsseu pernejàssim pernejàssiu pernejàvem pernejàveu sept val v
sgambettare

pernil /pərˈniɫ/ n masc
prosciutto
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernil dolç n masc
prosciutto cotto

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pernoct pernocta pernoctada pernoctades pernoctam pernoctant pernoctar pernoctara pernoctaran pernoctarem pernoctaren pernoctares pernoctareu pernoctaria pernoctarien pernoctaries pernoctarà pernoctaràs pernoctaré pernoctaríem pernoctaríeu pernoctassen pernoctasses pernoctassin pernoctassis pernoctat pernoctats pernoctau pernoctava pernoctaven pernoctaves pernocte pernoctem pernocten pernoctes pernoctessen pernoctesses pernoctessin pernoctessis pernocteu pernocti pernoctin pernoctis pernocto pernoctà pernoctàrem pernoctàreu pernoctàs pernoctàssem pernoctàsseu pernoctàssim pernoctàssiu pernoctàvem pernoctàveu pernoctés pernoctéssem pernoctésseu pernoctéssim pernoctéssiu pernoctí sept val v
pernottare

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
perpendicolare

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
perpetuare

perquirir /per.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾiɾ/ /pər.kiˈɾi/ bal n-occ occ perquireix perquireixen perquireixes perquireixi perquireixin perquireixis perquireixo perquiresc perquiresqui perquiresquin perquiresquis perquiria perquirida perquirides perquirien perquiries perquiriguem perquirigueu perquirim perquirint perquirir perquirira perquiriran perquirirem perquiriren perquirires perquirireu perquiriria perquiririen perquiriries perquirirà perquiriràs perquiriré perquiriríem perquiriríeu perquirisc perquirisca perquirisquen perquirisques perquirissen perquirisses perquirissin perquirissis perquirit perquirits perquiriu perquirix perquirixen perquirixes perquirixo perquirí perquiríem perquiríeu perquirírem perquiríreu perquirís perquiríssem perquirísseu perquiríssim perquiríssiu val v
perquisire
Escorcollar, especialment per diligència judicial.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
perché
Nexe causal.
Nexe final.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
parrucca

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persiano
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
persiano
Natural de Pèrsia.
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
persecuzione

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
perseguire inseguire
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ persever persevera perseverada perseverades perseveram perseverant perseverar perseverara perseveraran perseverarem perseveraren perseverares perseverareu perseveraria perseverarien perseveraries perseverarà perseveraràs perseveraré perseveraríem perseveraríeu perseverassen perseverasses perseverassin perseverassis perseverat perseverats perseverau perseverava perseveraven perseveraves persevere perseverem perseveren perseveres perseveressen perseveresses perseveressin perseveressis persevereu perseveri perseverin perseveris persevero perseverà perseveràrem perseveràreu perseveràs perseveràssem perseveràsseu perseveràssim perseveràssiu perseveràvem perseveràveu perseverés perseveréssem perseverésseu perseveréssim perseveréssiu perseverí sept val v
perseverare

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
persiana

persignar /per.siŋˈna/ /peɾ.siɡˈna/ /peɾ.siɡˈnaɾ/ /pər.siŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ persign persigna persignada persignades persignam persignant persignar persignara persignaran persignarem persignaren persignares persignareu persignaria persignarien persignaries persignarà persignaràs persignaré persignaríem persignaríeu persignassen persignasses persignassin persignassis persignat persignats persignau persignava persignaven persignaves persigne persignem persignen persignes persignessen persignesses persignessin persignessis persigneu persigni persignin persignis persigno persignà persignàrem persignàreu persignàs persignàssem persignàsseu persignàssim persignàssiu persignàvem persignàveu persignés persignéssem persignésseu persignéssim persignéssiu persigní sept val v
segnarsi

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ bal n-occ occ persisteix persisteixen persisteixes persisteixi persisteixin persisteixis persisteixo persistesc persistesqui persistesquin persistesquis persistia persistida persistides persistien persisties persistiguem persistigueu persistim persistint persistir persistira persistiran persistirem persistiren persistires persistireu persistiria persistirien persistiries persistirà persistiràs persistiré persistiríem persistiríeu persistisc persistisca persistisquen persistisques persistissen persistisses persistissin persistissis persistit persistits persistiu persistix persistixen persistixes persistixo persistí persistíem persistíeu persistírem persistíreu persistís persistíssem persistísseu persistíssim persistíssiu sept val v
persistere

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
persistenza

persona /peɾˈso.na/ n fem
persona

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
personale
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
personale
Treballadors en un local, una empresa.

personalitat n fem
personalità
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
Caracterització d'una persona.

personalitzar /per.so.na.ɫiˈd͡za/ /peɾ.so.na.ɫiˈza/ /peɾ.so.na.ɫiˈzaɾ/ /pər.su.nə.ɫiˈd͡za/ /pəɾ.so.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personalitz personalitza personalitzada personalitzades personalitzam personalitzant personalitzar personalitzara personalitzaran personalitzarem personalitzaren personalitzares personalitzareu personalitzaria personalitzarien personalitzaries personalitzarà personalitzaràs personalitzaré personalitzaríem personalitzaríeu personalitzassen personalitzasses personalitzassin personalitzassis personalitzat personalitzats personalitzau personalitzava personalitzaven personalitzaves personalitze personalitzem personalitzen personalitzes personalitzessen personalitzesses personalitzessin personalitzessis personalitzeu personalitzi personalitzin personalitzis personalitzo personalitzà personalitzàrem personalitzàreu personalitzàs personalitzàssem personalitzàsseu personalitzàssim personalitzàssiu personalitzàvem personalitzàveu personalitzés personalitzéssem personalitzésseu personalitzéssim personalitzéssiu personalitzí sept val v
personalizzare

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
personaggio
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personificazione

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personific personifica personificada personificades personificam personificant personificar personificara personificaran personificarem personificaren personificares personificareu personificaria personificarien personificaries personificarà personificaràs personificaré personificaríem personificaríeu personificassen personificasses personificassin personificassis personificat personificats personificau personificava personificaven personificaves personifico personificà personificàrem personificàreu personificàs personificàssem personificàsseu personificàssim personificàssiu personificàvem personificàveu personifique personifiquem personifiquen personifiques personifiquessen personifiquesses personifiquessin personifiquessis personifiqueu personifiqui personifiquin personifiquis personifiqués personifiquéssem personifiquésseu personifiquéssim personifiquéssiu personifiquí sept val v
personificare

perspectiva de gènere n fem
prospettiva di genere

perspicu /peɾsˈpi.ku/ /pərsˈpi.ku/ perspícua adj masc
perspicuo

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
persuadere

pertanyent /per.taˈɲen/ /peɾ.taˈɲen/ /peɾ.taˈɲent/ /pər.təˈɲen/ /pəɾ.təˈɲent/ adj
appartenente

pertocar /per.toˈka/ /peɾ.toˈka/ /peɾ.toˈkaɾ/ /pər.tuˈka/ /pəɾ.toˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertoc pertoca pertocada pertocades pertocam pertocant pertocar pertocara pertocaran pertocarem pertocaren pertocares pertocareu pertocaria pertocarien pertocaries pertocarà pertocaràs pertocaré pertocaríem pertocaríeu pertocassen pertocasses pertocassin pertocassis pertocat pertocats pertocau pertocava pertocaven pertocaves pertoco pertocà pertocàrem pertocàreu pertocàs pertocàssem pertocàsseu pertocàssim pertocàssiu pertocàvem pertocàveu pertoque pertoquem pertoquen pertoques pertoquessen pertoquesses pertoquessin pertoquessis pertoqueu pertoqui pertoquin pertoquis pertoqués pertoquéssem pertoquésseu pertoquéssim pertoquéssiu pertoquí sept val v
toccare
En un repartiment, tenir dret sobre la part assignada.

pertorbar /per.torˈβa/ /peɾ.toɾˈbaɾ/ /peɾ.toɾˈβa/ /pər.turˈba/ /pəɾ.toɾˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertorb pertorba pertorbada pertorbades pertorbam pertorbant pertorbar pertorbara pertorbaran pertorbarem pertorbaren pertorbares pertorbareu pertorbaria pertorbarien pertorbaries pertorbarà pertorbaràs pertorbaré pertorbaríem pertorbaríeu pertorbassen pertorbasses pertorbassin pertorbassis pertorbat pertorbats pertorbau pertorbava pertorbaven pertorbaves pertorbe pertorbem pertorben pertorbes pertorbessen pertorbesses pertorbessin pertorbessis pertorbeu pertorbi pertorbin pertorbis pertorbo pertorbà pertorbàrem pertorbàreu pertorbàs pertorbàssem pertorbàsseu pertorbàssim pertorbàssiu pertorbàvem pertorbàveu pertorbés pertorbéssem pertorbésseu pertorbéssim pertorbéssiu pertorbí sept val v
turbare

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
appartenere
Ésser alguna cosa propietat d'algú.
spettare
Correspondre al càrrec o l'obligació d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ adj masc
peruviano
Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ n masc
peruviano
Persona que habita o és originària del Perú.

pervertir /per.βerˈti/ /peɾ.veɾˈtiɾ/ /peɾ.βeɾˈti/ /pər.bərˈti/ /pəɾ.vəɾˈti/ bal n-occ occ perverteix perverteixen perverteixes perverteixi perverteixin perverteixis perverteixo pervertesc pervertesqui pervertesquin pervertesquis pervertia pervertida pervertides pervertien perverties pervertiguem pervertigueu pervertim pervertint pervertir pervertira pervertiran pervertirem pervertiren pervertires pervertireu pervertiria pervertirien pervertiries pervertirà pervertiràs pervertiré pervertiríem pervertiríeu pervertisc pervertisca pervertisquen pervertisques pervertissen pervertisses pervertissin pervertissis pervertit pervertits pervertiu pervertix pervertixen pervertixes pervertixo pervertí pervertíem pervertíeu pervertírem pervertíreu pervertís pervertíssem pervertísseu pervertíssim pervertíssiu sept val v
pervertire

perxa /ˈpɛr.t͡ʃa/ /ˈpɛr.ʃə/ /ˈpɛɾ.t͡ʃa/ /ˈpɛɾ.t͡ʃɛ/ n fem
pertica
Barra llarga i flexible que els atletes porten a la mà per donar-se impuls en saltar cap amunt.

perxejar /per.t͡ʃeˈʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ʃəˈʒa/ /pəɾ.ʃəˈd͡ʒa/ occ perxege perxegem perxegen perxeges perxegessen perxegesses perxegessin perxegessis perxegeu perxegi perxegin perxegis perxegés perxegéssem perxegésseu perxegéssim perxegéssiu perxegí perxeja perxejada perxejades perxejant perxejar perxejaran perxejarem perxejaren perxejares perxejareu perxejaria perxejarien perxejaries perxejarà perxejaràs perxejaré perxejaríem perxejaríeu perxejat perxejats perxejava perxejaven perxejaves perxejo perxejà perxejàrem perxejàreu perxejàvem perxejàveu sept v
bacchiare

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
perimetro

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
periodo
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
ma

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
peso
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesainfants /ˌpe.za.iɱˈfans/ /ˌpe.zə.iɱˈfans/ n masc
pesabambini

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
pesante
De molt pes

pesarós /pe.zaˈɾos/ /pə.zəˈɾos/ adj masc
dispiacente

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
pesante

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
pesca

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
pescatore
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
pescare
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.
ripescare
Treure una cosa submergida en aigua.
beccare
Atrapar, sorprendre algú quan no s’ho esperava.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
presepio presepe

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
pizzicare
Estrènyer la pell amb dos dits.
pungere
Un animal petit, picar, mossegar, punxar.
piluccare
Prendre una petita quantitat, una part, amb dos dits.

pessigollejar /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒa/ /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pe.si.ɣo.ʎeˈʒa/ /pə.si.ɣo.ʎəˈd͡ʒa/ /pə.si.ɣu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pessigollege pessigollegem pessigollegen pessigolleges pessigollegessen pessigollegesses pessigollegessin pessigollegessis pessigollegeu pessigollegi pessigollegin pessigollegis pessigollegés pessigollegéssem pessigollegésseu pessigollegéssim pessigollegéssiu pessigollegí pessigolleig pessigolleja pessigollejada pessigollejades pessigollejam pessigollejant pessigollejar pessigollejara pessigollejaran pessigollejarem pessigollejaren pessigollejares pessigollejareu pessigollejaria pessigollejarien pessigollejaries pessigollejarà pessigollejaràs pessigollejaré pessigollejaríem pessigollejaríeu pessigollejassen pessigollejasses pessigollejassin pessigollejassis pessigollejat pessigollejats pessigollejau pessigollejava pessigollejaven pessigollejaves pessigollejo pessigollejà pessigollejàrem pessigollejàreu pessigollejàs pessigollejàssem pessigollejàsseu pessigollejàssim pessigollejàssiu pessigollejàvem pessigollejàveu sept val v
solleticare

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
solletico

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pessimismo

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimistico
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
peste

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
ciglio ciglia
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
chiavistello

pesto /ˈpes.to/ n masc
pesto

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
scoreggia
Ventositat expel·lida per l'anus.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
petardo mortaretto
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petejar /pa.taˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.teˈʒa/ /pə.təˈd͡ʒa/ /pə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petege petegem petegen peteges petegessen petegesses petegessin petegessis petegeu petegi petegin petegis petegés petegéssem petegésseu petegéssim petegéssiu petegí peteig peteja petejada petejades petejam petejant petejar petejara petejaran petejarem petejaren petejares petejareu petejaria petejarien petejaries petejarà petejaràs petejaré petejaríem petejaríeu petejassen petejasses petejassin petejassis petejat petejats petejau petejava petejaven petejaves petejo petejà petejàrem petejàreu petejàs petejàssem petejàsseu petejàssim petejàssiu petejàvem petejàveu sept val v
scoreggiare
Fer pets.

peti qui peti adv
a tutti i costi

petit /peˈtit/ petita adj masc
piccolo
De poca grandària, volum o alçada.

petitesa /pe.tiˈte.za/ /pə.tiˈtə.zə/ /pə.tiˈtɛ.zə/ n fem
piccolezza

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
orma impronta

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ petonege petonegem petonegen petoneges petonegessen petonegesses petonegessin petonegessis petonegeu petonegi petonegin petonegis petonegés petonegéssem petonegésseu petonegéssim petonegéssiu petonegí petoneig petoneja petonejada petonejades petonejam petonejant petonejar petonejara petonejaran petonejarem petonejaren petonejares petonejareu petonejaria petonejarien petonejaries petonejarà petonejaràs petonejaré petonejaríem petonejaríeu petonejassen petonejasses petonejassin petonejassis petonejat petonejats petonejau petonejava petonejaven petonejaves petonejo petonejà petonejàrem petonejàreu petonejàs petonejàssem petonejàsseu petonejàssim petonejàssiu petonejàvem petonejàveu sept val v
sbaciucchiare

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petrific petrifica petrificada petrificades petrificam petrificant petrificar petrificara petrificaran petrificarem petrificaren petrificares petrificareu petrificaria petrificarien petrificaries petrificarà petrificaràs petrificaré petrificaríem petrificaríeu petrificassen petrificasses petrificassin petrificassis petrificat petrificats petrificau petrificava petrificaven petrificaves petrifico petrificà petrificàrem petrificàreu petrificàs petrificàssem petrificàsseu petrificàssim petrificàssiu petrificàvem petrificàveu petrifique petrifiquem petrifiquen petrifiques petrifiquessen petrifiquesses petrifiquessin petrifiquessis petrifiqueu petrifiqui petrifiquin petrifiquis petrifiqués petrifiquéssem petrifiquésseu petrifiquéssim petrifiquéssiu petrifiquí sept val v
pietrificare
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
petrolio
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
conchiglia
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petxina de pelegrí n fem
conchiglia dei pellegrini

petó /peˈto/ n masc
bacio

peu n masc
piede
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peà /peˈa/ n masc
peana

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
pezzo

peó /peˈo/ n masc
pedone
Persona que camina, que va a peu, especialment en contraposició al que va en algun vehicle o abans en cavall.
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
zoccolo

pi n masc
pino
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianista

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano pianoforte
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
pianoforte a coda

piano vertical n masc
pianoforte verticale

pianola /pi.aˈnɔ.la/ /pi.əˈnɔ.ɫə/ n fem
pianola

pic /ˈpik/ n masc
meriggio punto
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
puntura meriggio
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
cima meriggio
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
meriggio
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
picca fonte pila
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
picacismo
(medicina) Al·lotriofàgia, perversió del gust consistent en el desig d'ingerir substàncies no comestibles.
fonte pila trogolo
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
fonte pila
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
picche fonte pila
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
trappuntare
Acció i efecte de picar.
puntura
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.
intingolo
Composició d'algunes coses aixafades al morter que es fa per amanir les viandes.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
piccante
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.
mordace
Que té certa acrimònia ofensiva, o per la forma de dir o pel significat de les paraules.

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
colpi
Donar cops a alguna cosa amb pedra, bastó, martell o altre instrument.
pungere
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
pungere cuocere colpi pigliar
picar la carn, trinxar-la
merdere
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.
prendere
Agafar els ocells alguna cosa amb el bec, prendre's el menjar.
cuocere
Coure, causar coïssor, tenir una sensació desagradable de picor, cremor o formigueig.
picar a algú, provocar
piccarsi pigliar
(pronominal) Jactar-se d'alguna bona qualitat o habilitat, tenir-se per destre en algun art.

picardia /pi.kaɾˈði.a/ /pi.kərˈdi.ə/ n fem
furbizia

picassià /pi.ka.siˈa/ /pi.kə.siˈa/ adj masc
picassiano
Corresponent o pertanyent a Picasso o a la seva obra.

picola /piˈkɔ.ɫa/ /piˈkɔ.ɫɔ/ /piˈkɔ.ɫə/ n fem
seggolo

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
pietà

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
lentiggine

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigmento

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pigment pigmenta pigmentada pigmentades pigmentaia pigmentaien pigmentaies pigmentam pigmentant pigmentar pigmentara pigmentaran pigmentarem pigmentaren pigmentares pigmentareu pigmentaria pigmentarien pigmentaries pigmentariva pigmentariven pigmentarives pigmentarà pigmentaràs pigmentaré pigmentaríem pigmentaríeu pigmentarívem pigmentaríveu pigmentassen pigmentasses pigmentassin pigmentassis pigmentat pigmentats pigmentau pigmentava pigmentaven pigmentaves pigmentavi pigmentavo pigmente pigmenteguem pigmenteguessa pigmenteguessen pigmenteguesses pigmentegueu pigmentegués pigmenteguéssom pigmenteguéssou pigmentem pigmenten pigmentes pigmentessa pigmentessen pigmentesses pigmentessi pigmentessin pigmentessis pigmenteu pigmenti pigmentin pigmentis pigmento pigmentos pigments pigmentà pigmentàiem pigmentàieu pigmentàrem pigmentàreu pigmentàs pigmentàssem pigmentàsseu pigmentàssim pigmentàssiu pigmentàvem pigmentàvets pigmentàveu pigmentàvom pigmentés pigmentéssem pigmentésseu pigmentéssim pigmentéssiu pigmentí sept v.cent val v
pigmentare

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
pila
Bateria elèctrica.

pillar /piˈʎa/ /piˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pill pilla pillada pillades pillam pillant pillar pillara pillaran pillarem pillaren pillares pillareu pillaria pillarien pillaries pillarà pillaràs pillaré pillaríem pillaríeu pillassen pillasses pillassin pillassis pillat pillats pillau pillava pillaven pillaves pille pillem pillen pilles pillessen pillesses pillessin pillessis pilleu pilli pillin pillis pillo pillà pillàrem pillàreu pillàs pillàssem pillàsseu pillàssim pillàssiu pillàvem pillàveu pillés pilléssem pillésseu pilléssim pilléssiu pillí sept val v
saccheggiare

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
palla
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pilot pilota pilotada pilotades pilotaia pilotaien pilotaies pilotam pilotant pilotar pilotara pilotaran pilotarem pilotaren pilotares pilotareu pilotaria pilotarien pilotaries pilotariva pilotariven pilotarives pilotarà pilotaràs pilotaré pilotaríem pilotaríeu pilotarívem pilotaríveu pilotassen pilotasses pilotassin pilotassis pilotat pilotats pilotau pilotava pilotaven pilotaves pilotavi pilotavo pilote piloteguem piloteguessa piloteguessen piloteguesses pilotegueu pilotegués piloteguéssom piloteguéssou pilotem piloten pilotes pilotessa pilotessen pilotesses pilotessi pilotessin pilotessis piloteu piloti pilotin pilotis piloto pilotos pilots pilotà pilotàiem pilotàieu pilotàrem pilotàreu pilotàs pilotàssem pilotàsseu pilotàssim pilotàssiu pilotàvem pilotàvets pilotàveu pilotàvom pilotés pilotéssem pilotésseu pilotéssim pilotéssiu pilotí sept v.cent val v
pilotare

pilotejar /pi.ɫo.teˈd͡ʒa/ /pi.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɫo.teˈʒa/ /pi.ɫo.təˈd͡ʒa/ /pi.ɫu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pilotege pilotegem pilotegen piloteges pilotegessen pilotegesses pilotegessin pilotegessis pilotegeu pilotegi pilotegin pilotegis pilotegés pilotegéssem pilotegésseu pilotegéssim pilotegéssiu pilotegí piloteig piloteja pilotejada pilotejades pilotejam pilotejant pilotejar pilotejara pilotejaran pilotejarem pilotejaren pilotejares pilotejareu pilotejaria pilotejarien pilotejaries pilotejarà pilotejaràs pilotejaré pilotejaríem pilotejaríeu pilotejassen pilotejasses pilotejassin pilotejassis pilotejat pilotejats pilotejau pilotejava pilotejaven pilotejaves pilotejo pilotejà pilotejàrem pilotejàreu pilotejàs pilotejàssem pilotejàsseu pilotejàssim pilotejàssiu pilotejàvem pilotejàveu sept val v
palleggiare

piló /piˈɫo/ n masc
muccchio

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
pinnacolo

pinc /ˈpiŋ/ /ˈpiŋk/ /ˈpiŋk/ n masc
pinco

pineda /piˈne.ða/ n fem
pineta

pingüí n masc
pinguino

pinsà n masc
fringuello

pinta /ˈpin.ta/ n fem
pettine
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
rossetto

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
dipingere verniciare
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
pittore pittrice

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
colore vernice
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
pigna
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ananas

pinzell n masc
pennello

pinçar /pinˈsa/ /pinˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ pince pincem pincen pinces pincessen pincesses pincessin pincessis pinceu pinci pincin pincis pincés pincéssem pincésseu pincéssim pincéssiu pincí pinç pinça pinçada pinçades pinçant pinçar pinçara pinçaran pinçarem pinçaren pinçares pinçareu pinçaria pinçarien pinçaries pinçarà pinçaràs pinçaré pinçaríem pinçaríeu pinçassen pinçasses pinçat pinçats pinçau pinçava pinçaven pinçaves pinço pinçà pinçàrem pinçàreu pinçàssem pinçàsseu pinçàvem pinçàveu sept val val (1) v
pinzare

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pipa
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipí /piˈpi/ n masc
pipì

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
pira

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirata
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
pirata corsaro
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ n fem
piromania

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pirotecnica

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
piramide

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
piromane

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
porcellana
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
piscina
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
lavagna
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
pista
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de joc n fem
campo

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistola

pit n masc
petto seno
Tòrax humà.
petto
Part exterior del tòrax humà.
seno petto
Mamella, especialment de la dona.

pitejar /pi.teˈd͡ʒa/ /pi.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.teˈʒa/ /pi.təˈd͡ʒa/ /pi.təˈʒa/ pitegem pitegen piteges pitegessen pitegesses pitegessin pitegessis pitegeu pitegi pitegin pitegis pitegés pitegéssem pitegésseu pitegéssim pitegéssiu pitegí piteja pitejada pitejades pitejant pitejar pitejaran pitejarem pitejaren pitejares pitejareu pitejaria pitejarien pitejaries pitejarà pitejaràs pitejaré pitejaríem pitejaríeu pitejat pitejats pitejava pitejaven pitejaves pitejo pitejà pitejàrem pitejàreu pitejàvem pitejàveu sept v
trillare

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pitge pitgem pitgen pitges pitgessen pitgesses pitgessin pitgessis pitgeu pitgi pitgin pitgis pitgés pitgéssem pitgésseu pitgéssim pitgéssiu pitgí pitj pitja pitjada pitjades pitjam pitjant pitjar pitjara pitjaran pitjarem pitjaren pitjares pitjareu pitjaria pitjarien pitjaries pitjarà pitjaràs pitjaré pitjaríem pitjaríeu pitjassen pitjasses pitjassin pitjassis pitjat pitjats pitjau pitjava pitjaven pitjaves pitjo pitjà pitjàrem pitjàreu pitjàs pitjàssem pitjàsseu pitjàssim pitjàssiu pitjàvem pitjàveu sept val v
pigiare

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
peggior peggiore
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pitxella /piˈt͡ʃe.ʎa/ /piˈt͡ʃe.ʎə/ n fem
brocca

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n masc
perno
Peça que fa de suport d'un eix al voltant del qual una altra peça pot fer moviment giratori.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
pisciare
(col·loquial) orinar

pixelar /pik.seˈɫa/ /pik.seˈɫaɾ/ /pik.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pixel pixela pixelada pixelades pixelam pixelant pixelar pixelara pixelaran pixelarem pixelaren pixelares pixelareu pixelaria pixelarien pixelaries pixelarà pixelaràs pixelaré pixelaríem pixelaríeu pixelassen pixelasses pixelassin pixelassis pixelat pixelats pixelau pixelava pixelaven pixelaves pixele pixelem pixelen pixeles pixelessen pixelesses pixelessin pixelessis pixeleu pixeli pixelin pixelis pixelo pixelà pixelàrem pixelàreu pixelàs pixelàssem pixelàsseu pixelàssim pixelàssiu pixelàvem pixelàveu pixelés pixeléssem pixelésseu pixeléssim pixeléssiu pixelí sept val v
pixellizzare
Generar una imatge o transformar-la totalment o parcialment de manera que els píxels es facin perceptibles i redueixin el detall d'allò que haurien de mostrar.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pió n masc
pione

pla plana plans adj masc
piano piatto
Llis, sense elevacions.

pla n masc
pianura
Zona geogràfica sense grans elevacions.
piano progetto
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
placenta

plaentment /pɫaˌemˈmen/ /pɫaˌemˈment/ /pɫəˌemˈmen/ /pɫəˌemˈment/ adv
piacevolmente

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
piacere
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
piaga

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagio

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
plagiare

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
pianura
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
passera
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal n fem
piana abissale

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plan plana planada planades planam planant planar planara planaran planarem planaren planares planareu planaria planarien planaries planarà planaràs planaré planaríem planaríeu planassen planasses planassin planassis planat planats planau planava planaven planaves plane planem planen planes planessen planesses planessin planessis planeu plani planin planis plano planà planàrem planàreu planàs planàssem planàsseu planàssim planàssiu planàvem planàveu planés planéssem planésseu planéssim planéssiu planí sept val v
planare
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
semplice
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
pianeta

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
planificazione pianificazione

planificar /pɫa.ni.fiˈka/ /pɫa.ni.fiˈkaɾ/ /pɫə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planific planifica planificada planificades planificam planificant planificar planificara planificaran planificarem planificaren planificares planificareu planificaria planificarien planificaries planificarà planificaràs planificaré planificaríem planificaríeu planificassen planificasses planificassin planificassis planificat planificats planificau planificava planificaven planificaves planifico planificà planificàrem planificàreu planificàs planificàssem planificàsseu planificàssim planificàssiu planificàvem planificàveu planifique planifiquem planifiquen planifiques planifiquessen planifiquesses planifiquessin planifiquessis planifiqueu planifiqui planifiquin planifiquis planifiqués planifiquéssem planifiquésseu planifiquéssim planifiquéssiu planifiquí sept val v
planificare

planta n fem
pianta
Vegetal herbaci.
piano
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
pianta

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ adj
plantare
Relatiu a la part inferior del peu.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
piantare
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantejar /pɫan.teˈd͡ʒa/ /pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /pɫan.teˈʒa/ /pɫən.təˈd͡ʒa/ /pɫən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plantege plantegem plantegen planteges plantegessen plantegesses plantegessin plantegessis plantegeu plantegi plantegin plantegis plantegés plantegéssem plantegésseu plantegéssim plantegéssiu plantegí planteig planteja plantejada plantejades plantejam plantejant plantejar plantejara plantejaran plantejarem plantejaren plantejares plantejareu plantejaria plantejarien plantejaries plantejarà plantejaràs plantejaré plantejaríem plantejaríeu plantejassen plantejasses plantejassin plantejassis plantejat plantejats plantejau plantejava plantejaven plantejaves plantejo plantejà plantejàrem plantejàreu plantejàs plantejàssem plantejàsseu plantejàssim plantejàssiu plantejàvem plantejàveu val v
porre

planter /pɫanˈte/ /pɫanˈteɾ/ n masc
fucina
Lloc de formació professional.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
ferro da stiro
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
stirare

planxeta /pɫaɲˈt͡ʃe.ta/ /pɫəɲˈʃə.tə/ /pɫəɲˈʃɛ.tə/ n fem
tordo maculato
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Symphodus roissali)

plany /ˈpɫaɲ/ n masc
lamento

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
piastrina

plasmar /pɫazˈma/ /pɫazˈmaɾ/ /pɫəzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plasm plasma plasmada plasmades plasmam plasmant plasmar plasmara plasmaran plasmarem plasmaren plasmares plasmareu plasmaria plasmarien plasmaries plasmarà plasmaràs plasmaré plasmaríem plasmaríeu plasmassen plasmasses plasmassin plasmassis plasmat plasmats plasmau plasmava plasmaven plasmaves plasme plasmem plasmen plasmes plasmessen plasmesses plasmessin plasmessis plasmeu plasmi plasmin plasmis plasmo plasmà plasmàrem plasmàreu plasmàs plasmàssem plasmàsseu plasmàssim plasmàssiu plasmàvem plasmàveu plasmés plasméssem plasmésseu plasméssim plasméssiu plasmí sept val v
plasmare
Donar una forma determinada a quelcom, en particular a una massa o matèria tova o mal·leable.
Donar forma a una cosa abstracta.

plat n masc
piatto
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
piattaforma
Superfície plana, horitzontal i elevada.
trampolino
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma continental n fem
piattaforma continentale

platirí /pɫa.tiˈri/ /pɫə.tiˈri/ n masc
platirrina

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
spiaggia lido

platí /pɫəˈti/ n masc
platino

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
set

plaure /ˈplaw.ɾe/ /ˈplaw.ɾə/ bal occ plac plaem plaent plaeu plaga plaguda plagudes plaguem plaguen plaguera plagueren plagueres plagues plaguessen plaguesses plaguessin plaguessis plagueu plagui plaguin plaguis plagut plaguts plagué plaguérem plaguéreu plagués plaguéssem plaguésseu plaguéssim plaguéssiu plaguí plau plauen plauran plaure plaurem plaureu plauria plaurien plauries plaurà plauràs plauré plauríem plauríeu plaus plaíem plaíeu plaïa plaïen plaïes val v
piacere

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
piazzale piazza

plaçar /pɫaˈsa/ /pɫaˈsaɾ/ /pɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ place placem placen places placessen placesses placessin placessis placeu placi placin placis placés placéssem placésseu placéssim placéssiu plací plaç plaça plaçada plaçades plaçam plaçant plaçar plaçara plaçaran plaçarem plaçaren plaçares plaçareu plaçaria plaçarien plaçaries plaçarà plaçaràs plaçaré plaçaríem plaçaríeu plaçassen plaçasses plaçassin plaçassis plaçat plaçats plaçau plaçava plaçaven plaçaves plaço plaçà plaçàrem plaçàreu plaçàs plaçàssem plaçàsseu plaçàssim plaçàssiu plaçàvem plaçàveu sept val v
piazzare

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
pieno colmo
Que està farcit fins a estar complet.

plec /ˈpɫek/ /ˈpɫək/ /ˈpɫɛk/ n masc
piega
Part doblegada d'un paper.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pleg plega plegada plegades plegam plegant plegar plegara plegaran plegarem plegaren plegares plegareu plegaria plegarien plegaries plegarà plegaràs plegaré plegaríem plegaríeu plegassen plegasses plegassin plegassis plegat plegats plegau plegava plegaven plegaves plego plegue pleguem pleguen plegues pleguessen pleguesses pleguessin pleguessis plegueu plegui pleguin pleguis plegués pleguéssem pleguésseu pleguéssim pleguéssiu pleguí plegà plegàrem plegàreu plegàs plegàssem plegàsseu plegàssim plegàssiu plegàvem plegàveu sept val v
piegare
Doblegar, especialment la roba o el paper.
chiudere
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.
terminare
Cessar un negoci, una relació laboral.
raccogliere
Aplegar, collir de terra.

plexímetre /pɫekˈsi.me.tɾe/ /pɫəkˈsi.mə.tɾə/ n masc
plessimetro

plom n masc
piombo

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
penna piuma
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.
penna
Artefacte per a escriure, que té un plomí.

plomar /pɫoˈma/ /pɫoˈmaɾ/ /pɫuˈma/ v
spennare
(transitiu) Llevar les plomes a una au.
(transitiu) Deixar sense diners a algú, especialment en apostes.
sigillare
Assegurar la integritat d'una cosa amb un segell de plom.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
pianto

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
piagnone

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
piangere

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
piovere
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
piovere a catinelle

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
pioggia

plural adj
plurale
Que denota més d’un.

plural n masc
plurale
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

pluralitzar /pɫu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pɫu.ɾa.ɫiˈza/ /pɫu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pɫu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pluralitz pluralitza pluralitzada pluralitzades pluralitzam pluralitzant pluralitzar pluralitzara pluralitzaran pluralitzarem pluralitzaren pluralitzares pluralitzareu pluralitzaria pluralitzarien pluralitzaries pluralitzarà pluralitzaràs pluralitzaré pluralitzaríem pluralitzaríeu pluralitzassen pluralitzasses pluralitzassin pluralitzassis pluralitzat pluralitzats pluralitzau pluralitzava pluralitzaven pluralitzaves pluralitze pluralitzem pluralitzen pluralitzes pluralitzessen pluralitzesses pluralitzessin pluralitzessis pluralitzeu pluralitzi pluralitzin pluralitzis pluralitzo pluralitzà pluralitzàrem pluralitzàreu pluralitzàs pluralitzàssem pluralitzàsseu pluralitzàssim pluralitzàssiu pluralitzàvem pluralitzàveu pluralitzés pluralitzéssem pluralitzésseu pluralitzéssim pluralitzéssiu pluralitzí sept val v
pluralizare

pluricel·lular /pɫu.ɾi.se.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.sə.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
pluricellulare

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
trapassato prossimo

plutoni n masc
plutonio

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
mappe

plànyer /ˈpɫa.ɲe/ /ˈpɫa.ɲeɾ/ /ˈpɫa.ɲə/ bal planc planga planguda plangudes planguem planguen planguera plangueren plangueres plangues planguessen planguesses planguessin planguessis plangueu plangui planguin planguis plangut planguts plangué planguérem planguéreu plangués planguéssem planguésseu planguéssim planguéssiu planguí plany planyem planyen planyent planyeran planyerem planyeren planyeres planyereu planyeria planyerien planyeries planyerà planyeràs planyeré planyeríem planyeríeu planyessin planyessis planyeu planyi planyia planyien planyies planyin planyis planyo planys planyuda planyudes planyut planyuts planyé planyérem planyéreu planyés planyéssim planyéssiu planyí planyíem planyíeu plànyer sept val v
piangere
Plorar, lamentar-se.

plàstic n masc
plastica plastico
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
pneumologia

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
pneumatico

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
polmonite
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
bottiglione
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
popolazione
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pobl pobla poblada poblades poblam poblant poblar poblara poblaran poblarem poblaren poblares poblareu poblaria poblarien poblaries poblarà poblaràs poblaré poblaríem poblaríeu poblassen poblasses poblassin poblassis poblat poblats poblau poblava poblaven poblaves poble poblem poblen pobles poblessen poblesses poblessin poblessis pobleu pobli poblin poblis poblo poblà poblàrem poblàreu poblàs poblàssem poblàsseu poblàssim poblàssiu poblàvem poblàveu poblés pobléssem poblésseu pobléssim pobléssiu poblí sept val v
popolare

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
villaggio

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
popolo
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
villaggio paese
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobrament /ˌpɔ.bɾaˈment/ /ˌpɔ.bɾəˈmen/ /ˌpɔ.bɾəˈment/ /ˌpɔ.βɾaˈmen/ /ˌpɔ.βɾəˈmen/ adv
brullamente

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
povero misero
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
povertà
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
povertà energetica

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
pozione

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pod poda podada podades podam podant podar podara podaran podarem podaren podares podareu podaria podarien podaries podarà podaràs podaré podaríem podaríeu podassen podasses podassin podassis podat podats podau podava podaven podaves pode podem poden podes podessen podesses podessin podessis podeu podi podin podis podo podà podàrem podàreu podàs podàssem podàsseu podàssim podàssiu podàvem podàveu podés podéssem podésseu podéssim podéssiu podí sept val v
potare

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
potere
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
potere
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.
Tenir domini, autoritat.
Tenir força i activitat per a obrar, resistir o sofrir.
Excitar a algú a que faci o deixi de fer alguna cosa.
Ser possible o contingent que succeeixi alguna cosa.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
potente

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
podio

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
marcire

podòleg /poˈðɔ.lek/ /puˈðɔ.ɫək/ n masc
pedicure

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
poesia poema

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poesia

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
poeta

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
polo

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
ghetta
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polar /poˈɫa/ /poˈɫaɾ/ /puˈɫa/ /puˈɫar/ adj
polare
Relatiu o pertanyent a un pol o als pols.

polaritzar /po.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.ɫa.ɾiˈza/ /po.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polaritz polaritza polaritzada polaritzades polaritzam polaritzant polaritzar polaritzara polaritzaran polaritzarem polaritzaren polaritzares polaritzareu polaritzaria polaritzarien polaritzaries polaritzarà polaritzaràs polaritzaré polaritzaríem polaritzaríeu polaritzassen polaritzasses polaritzassin polaritzassis polaritzat polaritzats polaritzau polaritzava polaritzaven polaritzaves polaritze polaritzem polaritzen polaritzes polaritzessen polaritzesses polaritzessin polaritzessis polaritzeu polaritzi polaritzin polaritzis polaritzo polaritzà polaritzàrem polaritzàreu polaritzàs polaritzàssem polaritzàsseu polaritzàssim polaritzàssiu polaritzàvem polaritzàveu polaritzés polaritzéssem polaritzésseu polaritzéssim polaritzéssiu polaritzí sept val v
polarizzare

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polizia forza pubblica
Cos de seguretat civil.

poliedre /po.ɫiˈe.ðɾe/ /po.ɫiˈɛ.ðɾə/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾə/ n masc
poliedro

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
poliglotto

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polimorfismo
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ bal n-occ occ poleix poleixen poleixes poleixi poleixin poleixis poleixo polesc polesqui polesquin polesquis polia polida polides polien polies poliguem poligueu polim polint polir polira poliran polirem poliren polires polireu poliria polirien poliries polirà poliràs poliré poliríem poliríeu polisc polisca polisquen polisques polissen polisses polissin polissis polit polits poliu polix polixen polixes polixo polí políem políeu polírem políreu polís políssem polísseu políssim políssiu sept val v
lucidare levigare
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
lustrare
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.
adornare
Guarnir amb coses belles.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
polito
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
politeismo

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
politeista

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polititz polititza polititzada polititzades polititzam polititzant polititzar polititzara polititzaran polititzarem polititzaren polititzares polititzareu polititzaria polititzarien polititzaries polititzarà polititzaràs polititzaré polititzaríem polititzaríeu polititzassen polititzasses polititzassin polititzassis polititzat polititzats polititzau polititzava polititzaven polititzaves polititze polititzem polititzen polititzes polititzessen polititzesses polititzessin polititzessis polititzeu polititzi polititzin polititzis polititzo polititzà polititzàrem polititzàreu polititzàs polititzàssem polititzàsseu polititzàssim polititzàssiu polititzàvem polititzàveu polititzés polititzéssem polititzésseu polititzéssim polititzéssiu polititzí sept val v
politicizzare

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
puleggia

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
pidocchio
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
pioppo

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
pollo

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
pulcino

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonio

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polacco
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
polvere
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
polso
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
puledro
Cavall jove.
cavalletto travaglio
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
cavalletto
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
poltrona
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
pollice

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
polline

pol·luir /po.ɫuˈi/ /poɫ.ɫuˈi/ /poɫ.ɫuˈiɾ/ /pu.ɫuˈi/ /puɫ.ɫuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ pol·lueix pol·lueixen pol·lueixes pol·lueixi pol·lueixin pol·lueixis pol·lueixo pol·lueixs pol·luesc pol·luesca pol·luesquen pol·luesques pol·luesqui pol·luesquin pol·luesquis pol·luint pol·luir pol·luiran pol·luirem pol·luireu pol·luiria pol·luirien pol·luiries pol·luirà pol·luiràs pol·luiré pol·luiríem pol·luiríeu pol·luí pol·luíem pol·luíeu pol·luírem pol·luíreu pol·luís pol·luíssem pol·luísseu pol·luíssim pol·luíssiu pol·luïa pol·luïda pol·luïdes pol·luïen pol·luïes pol·luïguem pol·luïgueu pol·luïm pol·luïra pol·luïren pol·luïres pol·luïsc pol·luïsca pol·luïsquen pol·luïsques pol·luïssen pol·luïsses pol·luïssin pol·luïssis pol·luït pol·luïts pol·luïu pol·luïx pol·luïxen pol·luïxes pol·luïxo sept v.cent val v
inquinare

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
polemico

polígon n masc
poligono
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polígon industrial n masc
industriale

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politico
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politica
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
mazzolino di fiore
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
maniglia
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
mela pomo

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
pomata unguento
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomel·la /poˈmɛɫ.ɫa/ /puˈmɛɫ.ɫə/ n fem
cardine

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pompa

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
ponente
Vent que bufa procedent de l'oest.
(punt cardinal) oest

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
pony

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
ponte
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

pop n masc
polpo
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
poppa
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
popularità popolarità

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
paura timore

porc n masc
maiale porco
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
porco
Brut, poc polit, que taca.

porc marí n masc
centrina

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcellana

porcions /poɾ.siˈons/ /pur.siˈons/ n fem
porzioni

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
porzione

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornografico

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornografo

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
porpora
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
porpora
Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
porro
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
canna spinello
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
porto
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
porta portiera sportello
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
porta uscio
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
portaerei

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
copertina
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
indossare
Vestir una roba concreta.
Tenir posades ulleres, rellotges o altres complements.
Tenir el cos, la roba o els complements en un estat concret.
Tenir un objecte una característica concreta.
Incloure a un producte un element afegit.
portare
Conduir un vehicle.
Dirigir una empresa o organització.
Transportar quelcom amb si mateix.

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
portello
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
portiere
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
porta

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
porticella

portolà /poɾ.toˈɫa/ /pur.tuˈɫa/ n masc
portolano

porus /pɔ.ɾus/ n masc
poro

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
poroso

posa /ˈpo.za/ /ˈpo.zə/ /ˈpɔ.za/ /ˈpɔ.zɔ/ /ˈpɔ.zə/ n fem
posa
Positura adoptada per una persona que fa de model.
Posat o actitud que s’adopta per mostrar una determinada manera de ser o una determinada impressió.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
posare
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
Suposar.
Adoptar una actitud per fer de model a un artista.

posició n fem
posizione

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positivo
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
positrone

positura /po.ziˈtu.ɾa/ /po.ziˈtu.ɾə/ /pu.ziˈtu.ɾə/ n fem
positura

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ bal n-occ occ posseeix posseeixen posseeixes posseeixi posseeixin posseeixis posseeixo posseesc posseesqui posseesquin posseesquis posseint posseir posseiran posseirem posseireu posseiria posseirien posseiries posseirà posseiràs posseiré posseiríem posseiríeu posseí posseíem posseíeu posseírem posseíreu posseís posseíssem posseísseu posseíssim posseíssiu posseïa posseïda posseïdes posseïen posseïes posseïguem posseïgueu posseïm posseïra posseïren posseïres posseïsc posseïsca posseïsquen posseïsques posseïssen posseïsses posseïssin posseïssis posseït posseïts posseïu posseïx posseïxen posseïxes posseïxo sept val v
possedere
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
possessivo

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
possesso
Acció de posseir, controlar o ocupar.
possessi
Allò que es posseeix.
podere
(especialment mallorquí) Terreny de conreu amb casa a la mateixa finca.
possedimento
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
possibile
Que pot tenir lloc.

posta /ˈpɔs.ta/ /ˈpɔs.tɔ/ /ˈpɔs.tə/ n fem
posta

posterior /pos.te.ɾiˈoɾ/ /pos.tə.ɾiˈo/ /pus.tə.ɾiˈo/ /pus.tə.ɾiˈor/ adj
posteriore
Que succeeix més tard que una altra cosa.
Que és la part del darrere d'alguna cosa.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
dessert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
zampa
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potassio

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
postierla

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
forse può darsi

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
potenza

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
pozzo
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

pouar /poˈwa/ /poˈwaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pou poua pouada pouades pouam pouant pouar pouara pouaran pouarem pouaren pouares pouareu pouaria pouarien pouaries pouarà pouaràs pouaré pouaríem pouaríeu pouassen pouasses pouassin pouassis pouat pouats pouau pouava pouaven pouaves poue pouem pouen poues pouessen pouesses pouessin pouessis poueu poui pouin pouis pouo pouà pouàrem pouàreu pouàs pouàssem pouàsseu pouàssim pouàssiu pouàvem pouàveu poués pouéssem pouésseu pouéssim pouéssiu pouí sept val v
attingere

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ practic practica practicada practicades practicam practicant practicar practicara practicaran practicarem practicaren practicares practicareu practicaria practicarien practicaries practicarà practicaràs practicaré practicaríem practicaríeu practicassen practicasses practicassin practicassis practicat practicats practicau practicava practicaven practicaves practico practicà practicàrem practicàreu practicàs practicàssem practicàsseu practicàssim practicàssiu practicàvem practicàveu practique practiquem practiquen practiques practiquessen practiquesses practiquessin practiquessis practiqueu practiqui practiquin practiquis practiqués practiquéssem practiquésseu practiquéssim practiquéssiu practiquí sept val v
praticare

prada /ˈpɾa.ða/ /ˈpɾa.ðə/ n fem
prateria

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodimio

prat /ˈpɾat/ n masc
prato

prec /ˈpɾek/ n masc
richiesta

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
precetto

preceptor /pɾe.sepˈto/ /pɾe.sepˈtoɾ/ /pɾə.səpˈto/ n masc
precettore

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ n fem
precipitazione

precipitar /pɾe.si.piˈta/ /pɾe.si.piˈtaɾ/ /pɾə.si.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ precipit precipita precipitada precipitades precipitaia precipitaien precipitaies precipitam precipitant precipitar precipitara precipitaran precipitarem precipitaren precipitares precipitareu precipitaria precipitarien precipitaries precipitariva precipitariven precipitarives precipitarà precipitaràs precipitaré precipitaríem precipitaríeu precipitarívem precipitaríveu precipitassen precipitasses precipitassin precipitassis precipitat precipitats precipitau precipitava precipitaven precipitaves precipitavi precipitavo precipite precipiteguem precipiteguessa precipiteguessen precipiteguesses precipitegueu precipitegués precipiteguéssom precipiteguéssou precipitem precipiten precipites precipitessa precipitessen precipitesses precipitessi precipitessin precipitessis precipiteu precipiti precipitin precipitis precipito precipitos precipits precipità precipitàiem precipitàieu precipitàrem precipitàreu precipitàs precipitàssem precipitàsseu precipitàssim precipitàssiu precipitàvem precipitàvets precipitàveu precipitàvom precipités precipitéssem precipitésseu precipitéssim precipitéssiu precipití sept v.cent val v
precipitare

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
prezioso

precoç /pɾeˈkos/ adj
precoce

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
preciso esatto
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predeterminar /pɾe.de.teɾ.miˈna/ /pɾe.de.teɾ.miˈnaɾ/ /pɾə.də.təɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predetermina predeterminada predeterminades predeterminaia predeterminaien predeterminaies predeterminam predeterminant predeterminar predeterminara predeterminaran predeterminarem predeterminaren predeterminares predeterminareu predeterminaria predeterminarien predeterminaries predeterminariva predeterminariven predeterminarives predeterminarà predeterminaràs predeterminaré predeterminaríem predeterminaríeu predeterminarívem predeterminaríveu predeterminassen predeterminasses predeterminassin predeterminassis predeterminat predeterminats predeterminau predeterminava predeterminaven predeterminaves predeterminavi predeterminavo predetermine predetermineguem predetermineguessa predetermineguessen predetermineguesses predeterminegueu predeterminegués predetermineguéssom predetermineguéssou predeterminem predeterminen predetermines predeterminessa predeterminessen predeterminesses predeterminessi predeterminessin predeterminessis predetermineu predetermini predeterminin predeterminis predetermino predeterminos predeterminà predeterminàiem predeterminàieu predeterminàrem predeterminàreu predeterminàs predeterminàssem predeterminàsseu predeterminàssim predeterminàssiu predeterminàvem predeterminàvets predeterminàveu predeterminàvom predeterminés predeterminéssem predeterminésseu predeterminéssim predeterminéssiu predeterminí predetermín sept v.cent val v
predeterminare

predicable /pɾe.ðiˈka.bɫe/ /pɾe.ðiˈka.βɫe/ /pɾe.ðiˈkab.bɫe/ /pɾə.ðiˈka.βɫə/ /pɾə.ðiˈkab.bɫə/ adj
predicabile
Que és digne de ser predicat.
(lògica) Una de les cinc classes a què es redueixen totes les coses que es poden dir del subjecte.

predicació /pɾe.ði.ka.siˈo/ /pɾə.ði.kə.siˈo/ n fem
predicanza

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
predicatore
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ n masc
predicamento
(filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predic predica predicada predicades predicaia predicaien predicaies predicam predicant predicar predicara predicaran predicarem predicaren predicares predicareu predicaria predicarien predicaries predicariva predicariven predicarives predicarà predicaràs predicaré predicaríem predicaríeu predicarívem predicaríveu predicassen predicasses predicassin predicassis predicat predicats predicau predicava predicaven predicaves predicavi predicavo predico predicos predicà predicàiem predicàieu predicàrem predicàreu predicàs predicàssem predicàsseu predicàssim predicàssiu predicàvem predicàvets predicàveu predicàvom predique prediqueguem prediqueguessa prediqueguessen prediqueguesses prediquegueu prediquegués prediqueguéssom prediqueguéssou prediquem prediquen prediques prediquessa prediquessen prediquesses prediquessi prediquessin prediquessis prediqueu prediqui prediquin prediquis prediqués prediquéssem prediquésseu prediquéssim prediquéssiu prediquí sept v.cent val v
predicare

predicció n fem
predizione

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
predire

predisposar /pɾe.ðis.poˈza/ /pɾe.ðis.poˈzaɾ/ /pɾə.ðis.poˈza/ /pɾə.ðis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ predisposa predisposada predisposades predisposam predisposant predisposar predisposara predisposaran predisposarem predisposaren predisposares predisposareu predisposaria predisposarien predisposaries predisposarà predisposaràs predisposaré predisposaríem predisposaríeu predisposassen predisposasses predisposassin predisposassis predisposat predisposats predisposau predisposava predisposaven predisposaves predispose predisposem predisposen predisposes predisposessen predisposesses predisposessin predisposessis predisposeu predisposi predisposin predisposis predisposo predisposà predisposàrem predisposàreu predisposàs predisposàssem predisposàsseu predisposàssim predisposàssiu predisposàvem predisposàveu predisposés predisposéssem predisposésseu predisposéssim predisposéssiu predisposí predispòs sept val v
predisporre

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ bal n-occ occ prefereix prefereixen prefereixes prefereixi prefereixin prefereixis prefereixo preferesc preferesqui preferesquin preferesquis preferia preferida preferides preferien preferies preferiguem preferigueu preferim preferint preferir preferira preferiran preferirem preferiren preferires preferireu preferiria preferirien preferiries preferirà preferiràs preferiré preferiríem preferiríeu preferisc preferisca preferisquen preferisques preferissen preferisses preferissin preferissis preferit preferits preferiu preferix preferixen preferixes preferixo preferí preferíem preferíeu preferírem preferíreu preferís preferíssem preferísseu preferíssim preferíssiu sept val v
preferire

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
preferenza

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
prefisso
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregadéu /ˌpɾe.ɣaˈðew/ /ˌpɾe.ɣəˈðew/ n masc
pregadio
Insecte màntid allargat de potes anteriors prensores (Mantis religiosa).

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
pregare
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
domanda
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
domandare chiedere

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
preghiera

pregó /pɾeˈɣo/ /pɾəˈɣo/ n masc
proclamazione

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
preistoria

prejudici /pɾe.d͡ʒuˈði.si/ /pɾe.ʒuˈði.si/ /pɾə.ʒuˈði.si/ n masc
pregiudizio

prelació /pɾe.ɫa.siˈo/ /pɾə.ɫə.siˈo/ n fem
prelazione

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
premio

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
premiare

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
premonizione

premsa rosa n fem
cronaca rosa

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
prendere
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.
levare
(transitiu) Agafar una cosa sense permís del seu propietari.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preny prenya prenyada prenyades prenyam prenyant prenyar prenyara prenyaran prenyarem prenyaren prenyares prenyareu prenyaria prenyarien prenyaries prenyarà prenyaràs prenyaré prenyaríem prenyaríeu prenyassen prenyasses prenyassin prenyassis prenyat prenyats prenyau prenyava prenyaven prenyaves prenye prenyem prenyen prenyes prenyessen prenyesses prenyessin prenyessis prenyeu prenyi prenyin prenyis prenyo prenyà prenyàrem prenyàreu prenyàs prenyàssem prenyàsseu prenyàssim prenyàssiu prenyàvem prenyàveu prenyés prenyéssem prenyésseu prenyéssim prenyéssiu prenyí sept val v
ingravidare

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
preoccupazione
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preocupar /pɾe.o.kuˈpa/ /pɾe.o.kuˈpaɾ/ /pɾə.u.kuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ preocup preocupa preocupada preocupades preocupaia preocupaien preocupaies preocupam preocupant preocupar preocupara preocuparan preocuparem preocuparen preocupares preocupareu preocuparia preocuparien preocuparies preocupariva preocupariven preocuparives preocuparà preocuparàs preocuparé preocuparíem preocuparíeu preocuparívem preocuparíveu preocupassen preocupasses preocupassin preocupassis preocupat preocupats preocupau preocupava preocupaven preocupaves preocupavi preocupavo preocupe preocupeguem preocupeguessa preocupeguessen preocupeguesses preocupegueu preocupegués preocupeguéssom preocupeguéssou preocupem preocupen preocupes preocupessa preocupessen preocupesses preocupessi preocupessin preocupessis preocupeu preocupi preocupin preocupis preocupo preocupos preocups preocupà preocupàiem preocupàieu preocupàrem preocupàreu preocupàs preocupàssem preocupàsseu preocupàssim preocupàssiu preocupàvem preocupàvets preocupàveu preocupàvom preocupés preocupéssem preocupésseu preocupéssim preocupéssiu preocupí sept v.cent val v
preoccupare

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
preparare
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposar /pɾe.poˈza/ /pɾe.poˈzaɾ/ /pɾə.poˈza/ /pɾə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preposa preposada preposades preposam preposant preposar preposara preposaran preposarem preposaren preposares preposareu preposaria preposarien preposaries preposarà preposaràs preposaré preposaríem preposaríeu preposassen preposasses preposassin preposassis preposat preposats preposau preposava preposaven preposaves prepose preposem preposen preposes preposessen preposesses preposessin preposessis preposeu preposi preposin preposis preposo preposà preposàrem preposàreu preposàs preposàssem preposàsseu preposàssim preposàssiu preposàvem preposàveu preposés preposéssem preposésseu preposéssim preposéssiu preposí prepòs sept val v
preporre

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
preposizione

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
prerogativa
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
presa
Acció de prendre violentament, especialment amb les armes.
Cosa que s’ha pres violentament.
dose
Porció de menjar, beure o medecina que se sol prendre d'una vegada.
diga
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
presagio

presagiar /pɾe.za.d͡ʒiˈa/ /pɾe.za.d͡ʒiˈaɾ/ /pɾe.za.ʒiˈa/ /pɾə.zə.ʒiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ presagia presagiada presagiades presagiam presagiant presagiar presagiara presagiaran presagiarem presagiaren presagiares presagiareu presagiaria presagiarien presagiaries presagiarà presagiaràs presagiaré presagiaríem presagiaríeu presagiassen presagiasses presagiassin presagiassis presagiat presagiats presagiau presagiava presagiaven presagiaves presagie presagiem presagien presagies presagiessen presagiesses presagiessin presagiessis presagieu presagii presagio presagià presagiàrem presagiàreu presagiàs presagiàssem presagiàsseu presagiàssim presagiàssiu presagiàvem presagiàveu presagiés presagiéssem presagiésseu presagiéssim presagiéssiu presagií presagiï presagiïn presagiïs sept v.cent val v
presagire

presbiterat /pɾez.βi.teˈɾat/ /pɾəz.bi.təˈɾat/ n masc
presbiterato

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
presbiterio

prescindir /pɾe.sinˈdi/ /pɾe.sinˈdiɾ/ /pɾə.sinˈdi/ /pɾəs.sinˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ prescindeix prescindeixa prescindeixen prescindeixes prescindeixi prescindeixin prescindeixis prescindeixo prescindeixs prescindesc prescindesca prescindesquen prescindesques prescindesqui prescindesquin prescindesquis prescindia prescindida prescindides prescindien prescindies prescindiguem prescindiguera prescindigueren prescindigueres prescindiguessen prescindiguesses prescindiguessin prescindiguessis prescindigueu prescindigueva prescindigueven prescindigueves prescindigué prescindiguérem prescindiguéreu prescindigués prescindiguéssem prescindiguésseu prescindiguéssim prescindiguéssiu prescindiguévem prescindiguéveu prescindim prescindint prescindir prescindira prescindiran prescindirem prescindiren prescindires prescindireu prescindiria prescindirien prescindiries prescindiriva prescindiriven prescindirives prescindirà prescindiràs prescindiré prescindiríem prescindiríeu prescindirívem prescindiríveu prescindisc prescindisca prescindisco prescindiscos prescindisquem prescindisquen prescindisques prescindisqueu prescindissa prescindissen prescindisses prescindissi prescindissin prescindissis prescindist prescindit prescindits prescindiu prescindiva prescindiven prescindives prescindix prescindixa prescindixen prescindixes prescindixi prescindixin prescindixis prescindixo prescindixos prescindí prescindíem prescindíets prescindíeu prescindírem prescindíreu prescindís prescindíscon prescindíssem prescindísseu prescindíssim prescindíssiu prescindíssom prescindíssou prescindívem prescindíveu prescindíxon sept v.cent val v
astrarre

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
prescrivere
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
presente
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
presente
Moment actual.
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
presentazione

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
presentare
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.
presentarsi
(pronominal) Comparèixer per requeriment.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
preservativo
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
presidenziale

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
presidente

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
presidenza

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
fretta

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
presentimento

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
pressione
Acció d'una força que prem o empeny.

pressuposar /pɾe.su.poˈza/ /pɾe.su.poˈzaɾ/ /pɾə.su.poˈza/ /pɾə.su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pressuposa pressuposada pressuposades pressuposam pressuposant pressuposar pressuposara pressuposaran pressuposarem pressuposaren pressuposares pressuposareu pressuposaria pressuposarien pressuposaries pressuposarà pressuposaràs pressuposaré pressuposaríem pressuposaríeu pressuposassen pressuposasses pressuposassin pressuposassis pressuposat pressuposats pressuposau pressuposava pressuposaven pressuposaves pressupose pressuposem pressuposen pressuposes pressuposessen pressuposesses pressuposessin pressuposessis pressuposeu pressuposi pressuposin pressuposis pressuposo pressuposà pressuposàrem pressuposàreu pressuposàs pressuposàssem pressuposàsseu pressuposàssim pressuposàssiu pressuposàvem pressuposàveu pressuposés pressuposéssem pressuposésseu pressuposéssim pressuposéssiu pressuposí pressupòs sept val v
presupporre

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
budgetario

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
prestare
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
mensola

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestigio

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
vantarsi
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.

presumpció /pɾe.zum.siˈo/ /pɾə.zum.siˈo/ n fem
presunzione

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
presenza

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
prigione

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
pretendente

pretendre /pɾeˈten.dɾe/ /pɾəˈten.dɾə/ bal occ pretenc pretendran pretendre pretendrem pretendreu pretendria pretendrien pretendries pretendrà pretendràs pretendré pretendríem pretendríeu pretenem pretenen pretenent preteneu pretenga pretenguem pretenguen pretenguera pretengueren pretengueres pretengues pretenguessen pretenguesses pretenguessin pretenguessis pretengueu pretengui pretenguin pretenguis pretengué pretenguérem pretenguéreu pretengués pretenguéssem pretenguésseu pretenguéssim pretenguéssiu pretenguí pretenia pretenien pretenies pretens preteníem preteníeu pretesa preteses pretesos pretès pretén pretés val v
pretendere

preu n masc
prezzo
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevaler /pɾe.vaˈɫeɾ/ /pɾe.βaˈɫe/ /pɾə.vəˈɫə/ /pɾə.vəˈɫɛ/ /pɾə.βəˈɫɛ/ bal occ preval prevalc prevaldran prevaldrem prevaldreu prevaldria prevaldrien prevaldries prevaldrà prevaldràs prevaldré prevaldríem prevaldríeu prevalem prevalen prevalent prevaler prevaleu prevalga prevalguda prevalgudes prevalguem prevalguen prevalguera prevalgueren prevalgueres prevalgues prevalguessen prevalguesses prevalguessin prevalguessis prevalgueu prevalgui prevalguin prevalguis prevalgut prevalguts prevalgué prevalguérem prevalguéreu prevalgués prevalguéssem prevalguésseu prevalguéssim prevalguéssiu prevalguí prevalia prevalien prevalies prevals prevalíem prevalíeu val v
prevalere

prevaricació /pɾe.va.ɾi.ka.siˈo/ /pɾe.βa.ɾi.ka.siˈo/ /pɾə.və.ɾi.kə.siˈo/ /pɾə.βə.ɾi.kə.siˈo/ n fem
prevaricazione
Acció i efecte de prevaricar.

prevere /pɾeˈve.ɾe/ /pɾeˈβe.ɾe/ /pɾəˈve.ɾə/ /pɾəˈβe.ɾə/ n masc
presbitero

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
prevedere

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
previsione

prim /ˈpɾim/ adj masc
sottile magro
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
prima
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
premio
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primari /pɾiˈma.ɾi/ adj masc
primario

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
primavera
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
primo prima
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
prima persona

primmirat /pɾim.miˈɾat/ adj masc
puntiglioso

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
primogenito

principal adj
principale
El més important.

principal n masc
nobile
Pis noble sobre la planta baixa o l'entresòl.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
principalmente

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
principato

principi n masc
principio
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
prioria
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
prioria priore
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
binocolo

privació /pɾi.va.siˈo/ /pɾi.və.siˈo/ /pɾi.βa.siˈo/ /pɾi.βə.siˈo/ n fem
privazione

privat privada privats adj masc
privato privata
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
privilegio

pro /ˈpɾo/ n masc
pro
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
pro
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
prua prora

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
probabile

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
probità

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problema

procedent /pɾo.seˈðen/ /pɾo.seˈðent/ /pɾo.səˈðent/ /pɾu.səˈðen/ adj
proveniente

procedir /pɾo.seˈði/ /pɾo.seˈðiɾ/ /pɾo.səˈði/ /pɾu.səˈði/ bal n-occ occ procedeix procedeixen procedeixes procedeixi procedeixin procedeixis procedeixo procedesc procedesqui procedesquin procedesquis procedia procedida procedides procedien procedies procediguem procedigueu procedim procedint procedir procedira procediran procedirem procediren procedires procedireu procediria procedirien procediries procedirà procediràs procediré procediríem procediríeu procedisc procedisca procedisquen procedisques procedissen procedisses procedissin procedissis procedit procedits procediu procedix procedixen procedixes procedixo procedí procedíem procedíeu procedírem procedíreu procedís procedíssem procedísseu procedíssim procedíssiu sept val v
procedere
Continuar amb un procediment fins a la seva execució final.
Venir d'un lloc on s'havia originat.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ n fem
provenienza
Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
processione corteo

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
proclamazione

proclamar /pɾo.klaˈma/ /pɾo.klaˈmaɾ/ /pɾu.kləˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proclam proclama proclamada proclamades proclamam proclamant proclamar proclamara proclamaran proclamarem proclamaren proclamares proclamareu proclamaria proclamarien proclamaries proclamarà proclamaràs proclamaré proclamaríem proclamaríeu proclamassen proclamasses proclamassin proclamassis proclamat proclamats proclamau proclamava proclamaven proclamaves proclame proclamem proclamen proclames proclamessen proclamesses proclamessin proclamessis proclameu proclami proclamin proclamis proclamo proclamà proclamàrem proclamàreu proclamàs proclamàssem proclamàsseu proclamàssim proclamàssiu proclamàvem proclamàveu proclamés proclaméssem proclamésseu proclaméssim proclaméssiu proclamí sept val v
proclamare

procliu /pɾoˈkɫiw/ /pɾuˈkɫiw/ adj
proclive

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
procrastinazione

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
proconsole

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
prodigio

producció n fem
produzione

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
prodotto

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
produttivo

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ adj masc
produttore
Que produeix alguna cosa.

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
produttore
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
produrre
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.
Fer, compondre, fabricar.
Donar, originar, fer que s'esdevingui.

proejar /pɾo.eˈd͡ʒa/ /pɾo.eˈd͡ʒaɾ/ /pɾo.eˈʒa/ /pɾo.əˈd͡ʒa/ /pɾu.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proege proegem proegen proeges proegessen proegesses proegessin proegessis proegeu proegi proegin proegis proegés proegéssem proegésseu proegéssim proegéssiu proegí proeig proeja proejada proejades proejam proejant proejar proejara proejaran proejarem proejaren proejares proejareu proejaria proejarien proejaries proejarà proejaràs proejaré proejaríem proejaríeu proejassen proejasses proejassin proejassis proejat proejats proejau proejava proejaven proejaves proejo proejà proejàrem proejàreu proejàs proejàssem proejàsseu proejàssim proejàssiu proejàvem proejàveu sept val v
prueggiare

proer /pɾoˈe/ /pɾoˈeɾ/ /pɾuˈe/ n masc
prodiere

proesa /pɾoˈe.za/ /pɾoˈə.zə/ /pɾuˈɛ.zə/ n fem
prodezza

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
professore
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
profeta aedo

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
profitto

profitós /pɾo.fiˈtos/ /pɾu.fiˈtos/ adj masc
redditizio

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
programma
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programmazione

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
vietare

prohom /pɾoˈɔm/ /pɾuˈɔm/ n masc
proboviro
Antigament, persona que tenia una especial consideració com a digne de confiança o per obtenir-ne consell, citada en actes arbitrals i pericials o com a testimoni en documents notarials.

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
progetto
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
proiettile

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
proletario

proliferar /pɾo.ɫi.feˈɾa/ /pɾo.ɫi.feˈɾaɾ/ /pɾu.ɫi.fəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prolifer prolifera proliferada proliferades proliferaia proliferaien proliferaies proliferam proliferant proliferar proliferara proliferaran proliferarem proliferaren proliferares proliferareu proliferaria proliferarien proliferaries proliferariva proliferariven proliferarives proliferarà proliferaràs proliferaré proliferaríem proliferaríeu proliferarívem proliferaríveu proliferassen proliferasses proliferassin proliferassis proliferat proliferats proliferau proliferava proliferaven proliferaves proliferavi proliferavo prolifere prolifereguem prolifereguessa prolifereguessen prolifereguesses proliferegueu proliferegués prolifereguéssom prolifereguéssou proliferem proliferen proliferes proliferessa proliferessen proliferesses proliferessi proliferessin proliferessis prolifereu proliferi proliferin proliferis prolifero proliferos prolifers proliferà proliferàiem proliferàieu proliferàrem proliferàreu proliferàs proliferàssem proliferàsseu proliferàssim proliferàssiu proliferàvem proliferàvets proliferàveu proliferàvom proliferés proliferéssem proliferésseu proliferéssim proliferéssiu proliferí sept v.cent val v
proliferare

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ prolong prolonga prolongada prolongades prolongam prolongant prolongar prolongara prolongaran prolongarem prolongaren prolongares prolongareu prolongaria prolongarien prolongaries prolongarà prolongaràs prolongaré prolongaríem prolongaríeu prolongassen prolongasses prolongassin prolongassis prolongat prolongats prolongau prolongava prolongaven prolongaves prolongo prolongue prolonguem prolonguen prolongues prolonguessen prolonguesses prolonguessin prolonguessis prolongueu prolongui prolonguin prolonguis prolongués prolonguéssem prolonguésseu prolonguéssim prolonguéssiu prolonguí prolongà prolongàrem prolongàreu prolongàs prolongàssem prolongàsseu prolongàssim prolongàssiu prolongàvem prolongàveu sept val v
prolungare

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
prolifero

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
promessa

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
promessa

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promezio

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
promettere

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ promíscua adj masc
promiscuo

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
promozione
Acció de promocionar o de promoure.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
pronto
Que està disposat, preparat per a una acció, per a fer alguna cosa.
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
promulgare

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
promesso

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
pronuncia

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
pronuncia

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
proparossitono

proper /pɾoˈpe/ /pɾoˈpeɾ/ /pɾuˈpe/ adj masc
prossimo

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
proprio
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
propietario

propietat mecànica n fem
Proprietà meccaniche

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
proporzionale

proporcionar /pɾo.por.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈnaɾ/ /pɾu.pur.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proporcion proporciona proporcionada proporcionades proporcionam proporcionant proporcionar proporcionara proporcionaran proporcionarem proporcionaren proporcionares proporcionareu proporcionaria proporcionarien proporcionaries proporcionarà proporcionaràs proporcionaré proporcionaríem proporcionaríeu proporcionassen proporcionasses proporcionassin proporcionassis proporcionat proporcionats proporcionau proporcionava proporcionaven proporcionaves proporcione proporcionem proporcionen proporciones proporcionessen proporcionesses proporcionessin proporcionessis proporcioneu proporcioni proporcionin proporcionis proporciono proporcionà proporcionàrem proporcionàreu proporcionàs proporcionàssem proporcionàsseu proporcionàssim proporcionàssiu proporcionàvem proporcionàveu proporcionés proporcionéssem proporcionésseu proporcionéssim proporcionéssiu proporcioní sept val v
proporzionare
Fer que una cosa tingui proporció en relació amb una altra.
fornire
Subministrar a algú allò que li cal.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
proporzione

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
proporre
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
proposta

propugnar /pɾo.puŋˈna/ /pɾo.puŋˈnaɾ/ /pɾu.puŋˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ propugn propugna propugnada propugnades propugnaia propugnaien propugnaies propugnam propugnant propugnar propugnara propugnaran propugnarem propugnaren propugnares propugnareu propugnaria propugnarien propugnaries propugnariva propugnariven propugnarives propugnarà propugnaràs propugnaré propugnaríem propugnaríeu propugnarívem propugnaríveu propugnassen propugnasses propugnassin propugnassis propugnat propugnats propugnau propugnava propugnaven propugnaves propugnavi propugnavo propugne propugneguem propugneguessa propugneguessen propugneguesses propugnegueu propugnegués propugneguéssom propugneguéssou propugnem propugnen propugnes propugnessa propugnessen propugnesses propugnessi propugnessin propugnessis propugneu propugni propugnin propugnis propugno propugnos propugns propugnà propugnàiem propugnàieu propugnàrem propugnàreu propugnàs propugnàssem propugnàsseu propugnàssim propugnàssiu propugnàvem propugnàvets propugnàveu propugnàvom propugnés propugnéssem propugnésseu propugnéssim propugnéssiu propugní sept v.cent val v
propugnare

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
scopo finalità

prorrogar /pɾo.roˈɣa/ /pɾo.roˈɣaɾ/ /pɾu.ruˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ prorrog prorroga prorrogada prorrogades prorrogam prorrogant prorrogar prorrogara prorrogaran prorrogarem prorrogaren prorrogares prorrogareu prorrogaria prorrogarien prorrogaries prorrogarà prorrogaràs prorrogaré prorrogaríem prorrogaríeu prorrogassen prorrogasses prorrogassin prorrogassis prorrogat prorrogats prorrogau prorrogava prorrogaven prorrogaves prorrogo prorrogue prorroguem prorroguen prorrogues prorroguessen prorroguesses prorroguessin prorroguessis prorrogueu prorrogui prorroguin prorroguis prorrogués prorroguéssem prorroguésseu prorroguéssim prorroguéssiu prorroguí prorrogà prorrogàrem prorrogàreu prorrogàs prorrogàssem prorrogàsseu prorrogàssim prorrogàssiu prorrogàvem prorrogàveu sept v.cent val v
prorrogare

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prosa

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ n masc
proselitismo

prospecte /pɾosˈpɛk.te/ /pɾosˈpɛk.tə/ /pɾusˈpɛk.tə/ n masc
prospetto

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prosper prospera prosperada prosperades prosperaia prosperaien prosperaies prosperam prosperant prosperar prosperara prosperaran prosperarem prosperaren prosperares prosperareu prosperaria prosperarien prosperaries prosperariva prosperariven prosperarives prosperarà prosperaràs prosperaré prosperaríem prosperaríeu prosperarívem prosperaríveu prosperassen prosperasses prosperassin prosperassis prosperat prosperats prosperau prosperava prosperaven prosperaves prosperavi prosperavo prospere prospereguem prospereguessa prospereguessen prospereguesses prosperegueu prosperegués prospereguéssom prospereguéssou prosperem prosperen prosperes prosperessa prosperessen prosperesses prosperessi prosperessin prosperessis prospereu prosperi prosperin prosperis prospero prosperos prospers prosperà prosperàiem prosperàieu prosperàrem prosperàreu prosperàs prosperàssem prosperàsseu prosperàssim prosperàssiu prosperàvem prosperàvets prosperàveu prosperàvom prosperés prosperéssem prosperésseu prosperéssim prosperéssiu prosperí sept v.cent val v
prosperare

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
prosperità

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ n fem
prostatite

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostituzione

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ prostitueix prostitueixen prostitueixes prostitueixi prostitueixin prostitueixis prostitueixo prostituesc prostituesqui prostituesquin prostituesquis prostituint prostituir prostituiran prostituirem prostituireu prostituiria prostituirien prostituiries prostituirà prostituiràs prostituiré prostituiríem prostituiríeu prostituí prostituíem prostituíeu prostituírem prostituíreu prostituís prostituíssem prostituísseu prostituíssim prostituíssiu prostituïa prostituïda prostituïdes prostituïen prostituïes prostituïguem prostituïgueu prostituïm prostituïra prostituïren prostituïres prostituïsc prostituïsca prostituïsquen prostituïsques prostituïssen prostituïsses prostituïssin prostituïssis prostituït prostituïts prostituïu prostituïx prostituïxen prostituïxes prostituïxo sept val v
prostituire

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostituta

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
proselito

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosodia

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonista

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
protezione
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protecció civil n fem
protezione civile

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
proteggere
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
protesta

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ protest protesta protestada protestades protestam protestant protestar protestara protestaran protestarem protestaren protestares protestareu protestaria protestarien protestaries protestarà protestaràs protestaré protestaríem protestaríeu protestassen protestasses protestassin protestassis protestat protestats protestau protestava protestaven protestaves proteste protestem protesten protestes protestessen protestesses protestessin protestessis protesteu protesti protestin protestis protesto protestà protestàrem protestàreu protestàs protestàssem protestàsseu protestàssim protestàssiu protestàvem protestàveu protestés protestéssem protestésseu protestéssim protestéssiu protestí sept val v
protestare
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ n masc
proteo
Home que canvia sovint d’opinió per acomodar-se a les circumstàncies.
Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
proteina

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protoattinio

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protocollo

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protocollario

protocol·litzar /pɾo.to.ko.liˈzaɾ/ /pɾo.to.koɫ.ɫiˈd͡za/ /pɾu.tu.kuɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protocol·litz protocol·litza protocol·litzada protocol·litzades protocol·litzaia protocol·litzaien protocol·litzaies protocol·litzam protocol·litzant protocol·litzar protocol·litzara protocol·litzaran protocol·litzarem protocol·litzaren protocol·litzares protocol·litzareu protocol·litzaria protocol·litzarien protocol·litzaries protocol·litzariva protocol·litzariven protocol·litzarives protocol·litzarà protocol·litzaràs protocol·litzaré protocol·litzaríem protocol·litzaríeu protocol·litzarívem protocol·litzaríveu protocol·litzassen protocol·litzasses protocol·litzassin protocol·litzassis protocol·litzat protocol·litzats protocol·litzau protocol·litzava protocol·litzaven protocol·litzaves protocol·litzavi protocol·litzavo protocol·litze protocol·litzeguem protocol·litzeguessa protocol·litzeguessen protocol·litzeguesses protocol·litzegueu protocol·litzegués protocol·litzeguéssom protocol·litzeguéssou protocol·litzem protocol·litzen protocol·litzes protocol·litzessa protocol·litzessen protocol·litzesses protocol·litzessi protocol·litzessin protocol·litzessis protocol·litzeu protocol·litzi protocol·litzin protocol·litzis protocol·litzo protocol·litzos protocol·litzs protocol·litzà protocol·litzàiem protocol·litzàieu protocol·litzàrem protocol·litzàreu protocol·litzàs protocol·litzàssem protocol·litzàsseu protocol·litzàssim protocol·litzàssiu protocol·litzàvem protocol·litzàvets protocol·litzàveu protocol·litzàvom protocol·litzés protocol·litzéssem protocol·litzésseu protocol·litzéssim protocol·litzéssiu protocol·litzí sept v.cent val v
protocollare

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
protone

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ Interjection
basta

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
abbastanza

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
prova
Acció de provar.
assaig
test
examen, control, test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prou prov prova provada provades provam provant provar provara provaran provarem provaren provares provareu provaria provarien provaries provarà provaràs provaré provaríem provaríeu provassen provasses provassin provassis provat provats provau provava provaven provaves prove provem proven proves provessen provesses provessin provessis proveu provi provin provis provo provà provàrem provàreu provàs provàssem provàsseu provàssim provàssiu provàvem provàveu provés provéssem provésseu provéssim provéssiu proví sept val v
provare
Fer examen i experiment de les qualitats.
(provar de) Intentar sortir-se'n.
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ proveeix proveeixen proveeixes proveeixi proveeixin proveeixis proveeixo proveeixs proveesc proveesca proveesquen proveesques proveesqui proveesquin proveesquis proveint proveir proveiran proveirem proveireu proveiria proveirien proveiries proveirà proveiràs proveiré proveiríem proveiríeu proveí proveíem proveíeu proveírem proveíreu proveís proveíssem proveísseu proveíssim proveíssiu proveïa proveïda proveïdes proveïen proveïes proveïguem proveïgueu proveïm proveïra proveïren proveïres proveïsc proveïsca proveïsquen proveïsques proveïssen proveïsses proveïssin proveïssis proveït proveïts proveïu proveïx proveïxen proveïxes proveïxo sept v.cent val v
provvedere

provenir /pɾo.veˈniɾ/ /pɾo.vəˈni/ /pɾo.βeˈni/ /pɾo.βeˈniɾ/ /pɾu.vəˈni/ /pɾu.βəˈni/ alg bal occ provenc provendran provendrem provendreu provendria provendrien provendries provendrà provendràs provendré provendríem provendríeu provenen provenguda provengudes provenguem provengueren provengueres provenguessin provenguessis provengueu provengui provenguin provenguis provengut provenguts provengué provenguérem provenguéreu provengués provenguéssim provenguéssiu provenguí provenia provenien provenies provenim provenint provenir proveniu provens proveníem proveníeu provinc provindran provindrem provindreu provindria provindrien provindries provindrà provindràs provindré provindríem provindríeu provinga provinguda provingudes provinguem provinguen provinguera provingueren provingueres provingues provinguessen provinguesses provinguessin provinguessis provingueu provingui provinguin provinguis provingut provinguts provingué provinguérem provinguéreu provingués provinguéssem provinguésseu provinguéssim provinguéssiu provinguí prové provén val v
provenire

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
proverbio

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
fornitore

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
provinciale

provisionalitat /pɾo.vi.zi.o.na.ɫiˈtat/ /pɾo.vi.zi.o.nə.ɫiˈtat/ /pɾo.βi.zi.o.na.ɫiˈtat/ /pɾu.vi.zi.u.nə.ɫiˈtat/ /pɾu.βi.zi.u.nə.ɫiˈtat/ n fem
provvisorietà

provisió /pɾo.vi.ziˈo/ /pɾo.βi.ziˈo/ /pɾu.vi.ziˈo/ /pɾu.βi.ziˈo/ n fem
fornitura

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ provoc provoca provocada provocades provocam provocant provocar provocara provocaran provocarem provocaren provocares provocareu provocaria provocarien provocaries provocarà provocaràs provocaré provocaríem provocaríeu provocassen provocasses provocassin provocassis provocat provocats provocau provocava provocaven provocaves provoco provocà provocàrem provocàreu provocàs provocàssem provocàsseu provocàssim provocàssiu provocàvem provocàveu provoque provoquem provoquen provoques provoquessen provoquesses provoquessin provoquessis provoqueu provoqui provoquin provoquis provoqués provoquéssem provoquésseu provoquéssim provoquéssiu provoquí sept val v
provocare
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provincia

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
prossimo

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
prudente

pruna n fem
prugna susina

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
pratico
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctic /ˈpɾak.tik/ n masc
pilota
Ofici que consisteix en conèixer a fons un port i ajudar a atracar els vaixells forasters que s'aproximen, guiant el pilot.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
pratica
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ adv
praticamente

prèdica /ˈpɾɛ.ði.ka/ /ˈpɾɛ.ði.kə/ n fem
predica

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ bal eiv occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept v.cent val v
premere

préssec n masc
pesca pesco

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
prestito

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
principe
Fill del rei, hereu del tron.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
protesi
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
prossimo

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudoscienza

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psicologia

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psicosi

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psicologo

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psiche

psíquic /ˈpsi.kik/ /ˈsi.kik/ adj masc
psichico

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
pubblicazione

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
pubblicare

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ adj masc
pubblicitario
Relatiu a la publicitat.

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ n masc
pubblicitario
Persona que es dedica a la publicitat.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
stufare
Causar aversió la insistència d'algú o la repetició d'un fet.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
puzza fetore
Mala olor, olor desagradable.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n masc
pudore
Sentiment de modèstia, de vergonya, especialment referida a mostrar-se nu o vulnerable davant dels altres.

puericultura /pu.e.ɾi.kuɫˈtu.ɾa/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
puericultura

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
pugna

pugnar /puŋˈna/ /puɡˈna/ /puɡˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pugn pugna pugnada pugnades pugnaia pugnaien pugnaies pugnam pugnant pugnar pugnara pugnaran pugnarem pugnaren pugnares pugnareu pugnaria pugnarien pugnaries pugnariva pugnariven pugnarives pugnarà pugnaràs pugnaré pugnaríem pugnaríeu pugnarívem pugnaríveu pugnassen pugnasses pugnassin pugnassis pugnat pugnats pugnau pugnava pugnaven pugnaves pugnavi pugnavo pugne pugneguem pugneguessa pugneguessen pugneguesses pugnegueu pugnegués pugneguéssom pugneguéssou pugnem pugnen pugnes pugnessa pugnessen pugnesses pugnessi pugnessin pugnessis pugneu pugni pugnin pugnis pugno pugnos pugns pugnà pugnàiem pugnàieu pugnàrem pugnàreu pugnàs pugnàssem pugnàsseu pugnàssim pugnàssiu pugnàvem pugnàvets pugnàveu pugnàvom pugnés pugnéssem pugnésseu pugnéssim pugnéssiu pugní sept v.cent val v
pugnare

puig /ˈput͡ʃ/ n masc
pico

puix /ˈpujʃ/ /ˈpuʃ/ conjunction
poi

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
salire
Entrar en un vehicle.
Augmentar de nivell.
Anar creixent.

pujol /puˈʒɔɫ/ n masc
poggio

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
polmonite
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
polmone

pul·lular /pu.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pul·lul pul·lula pul·lulada pul·lulades pul·lulam pul·lulant pul·lular pul·lulara pul·lularan pul·lularem pul·lularen pul·lulares pul·lulareu pul·lularia pul·lularien pul·lularies pul·lularà pul·lularàs pul·lularé pul·lularíem pul·lularíeu pul·lulassen pul·lulasses pul·lulassin pul·lulassis pul·lulat pul·lulats pul·lulau pul·lulava pul·lulaven pul·lulaves pul·lule pul·lulem pul·lulen pul·lules pul·lulessen pul·lulesses pul·lulessin pul·lulessis pul·luleu pul·luli pul·lulin pul·lulis pul·lulo pul·lulà pul·lulàrem pul·lulàreu pul·lulàs pul·lulàssem pul·lulàsseu pul·lulàssim pul·lulàssiu pul·lulàvem pul·lulàveu pul·lulés pul·luléssem pul·lulésseu pul·luléssim pul·luléssiu pul·lulí sept val v
pullulare

pumpel·lyita /pum.pe.ɫiˈi.ta/ /pum.peɫ.ɫiˈi.ta/ /pum.pə.ɫiˈi.tə/ /pum.pəɫ.ɫiˈi.tə/ n fem
pumpellyite

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ bal n-occ occ puneix puneixen puneixes puneixi puneixin puneixis puneixo punesc punesqui punesquin punesquis punia punida punides punien punies puniguem punigueu punim punint punir punira puniran punirem puniren punires punireu puniria punirien puniries punirà puniràs puniré puniríem puniríeu punisc punisca punisquen punisques punissen punisses punissin punissis punit punits puniu punix punixen punixes punixo puní puníem puníeu punírem puníreu punís puníssem punísseu puníssim puníssiu sept val v
punire

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
punto
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punta /ˈpun.ta/ n fem
punta
Extrem agut d'una cosa.
Tros de terra estreta que entra dins el mar.
punta puntasecca
Extrem d'alguna cosa que remata en angle.
frizzante
Sabor que es comença a notar.
puntasecca angoli diamantino gatti
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
punteggio
Conjunt de punts obtinguts per valorar quelcom.
punteggiatura interpunzione
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
puntualità

puntualitzar /pun.tu.a.liˈza/ /pun.tu.a.ɫiˈd͡za/ /pun.tu.a.ɫiˈza/ /pun.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /pun.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /pun.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puntualitz puntualitza puntualitzada puntualitzades puntualitzam puntualitzant puntualitzar puntualitzara puntualitzaran puntualitzarem puntualitzaren puntualitzares puntualitzareu puntualitzaria puntualitzarien puntualitzaries puntualitzarà puntualitzaràs puntualitzaré puntualitzaríem puntualitzaríeu puntualitzassen puntualitzasses puntualitzassin puntualitzassis puntualitzat puntualitzats puntualitzau puntualitzava puntualitzaven puntualitzaves puntualitze puntualitzem puntualitzen puntualitzes puntualitzessen puntualitzesses puntualitzessin puntualitzessis puntualitzeu puntualitzi puntualitzin puntualitzis puntualitzo puntualitzà puntualitzàrem puntualitzàreu puntualitzàs puntualitzàssem puntualitzàsseu puntualitzàssim puntualitzàssiu puntualitzàvem puntualitzàveu puntualitzés puntualitzéssem puntualitzésseu puntualitzéssim puntualitzéssiu puntualitzí sept val v
puntualizzare

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
punteruolo

punyada /puˈɲa.ða/ /puˈɲa.ðə/ n fem
pugno

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
pugnale

pupa /ˈpu.pa/ /ˈpu.pə/ n fem
bua
(infantil) mal

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
pupilla
Obertura central de l'iris.

pupitre /puˈpi.tɾe/ /puˈpi.tɾə/ n masc
scrittoio

puput /puˈput/ n
upupa

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
puro mero

pureta /puˈɾe.ta/ /puˈɾə.tə/ /puˈɾɛ.tə/ n neut
pignolo

puré /puˈɾe/ n masc
purè passata

pus /ˈpus/ n masc
pus

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
puttana

putrefacció /pu.tɾe.fak.siˈo/ /pu.tɾə.fək.siˈo/ n fem
putrefazione

putxinel·li /pu.t͡ʃiˈnɛ.ɫi/ /pu.t͡ʃiˈnɛɫ.ɫi/ n masc
burattino

puça /ˈpu.sa/ n fem
pulce
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
pagina

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
pallido

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pancreas

pànic n masc
panico

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
patria

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
capello
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèlag /ˈpɛ.ɫak/ /ˈpɛ.ɫək/ n masc
pelago
(poètic) Mar, especialment alta mar.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
pendolo

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
perdita

pèrsic adj
persico

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
pisello

pèssim /ˈpɛ.sim/ adj masc
pessimo

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
petalo

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
peccio

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
piercing

pírric /ˈpi.rik/ adj masc
pirrico

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
polipo
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòmul /ˈpɔ.muɫ/ n masc
zigomo

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
portico

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
postumo

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
polvere da sparo polvere pirica
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
quaderno
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.
quinterno
Conjunt de cinc fulls, equivalent a una cinquena part d’una mà de paper.

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
quadrato
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
quadrato
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadratura /kwa.ðɾaˈtu.ɾa/ /kwə.ðɾəˈtu.ɾə/ n fem
quadratura

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ n masc
tetranonno

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
dipinto
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quadrimestre /kwa.ðɾiˈmes.tɾe/ /kwə.ðɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
quadrimestre

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈβo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ n fem
nipote trinipote

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ n masc
nipote trinipote

quadrinét /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ n masc
tetranipote

quadrinéta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ n fem
tetranipote

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ n masc
zio trisnonno

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ n fem
zia trisnonna

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quadruplic quadruplica quadruplicada quadruplicades quadruplicam quadruplicant quadruplicar quadruplicara quadruplicaran quadruplicarem quadruplicaren quadruplicares quadruplicareu quadruplicaria quadruplicarien quadruplicaries quadruplicarà quadruplicaràs quadruplicaré quadruplicaríem quadruplicaríeu quadruplicassen quadruplicasses quadruplicassin quadruplicassis quadruplicat quadruplicats quadruplicau quadruplicava quadruplicaven quadruplicaves quadruplico quadruplicà quadruplicàrem quadruplicàreu quadruplicàs quadruplicàssem quadruplicàsseu quadruplicàssim quadruplicàssiu quadruplicàvem quadruplicàveu quadruplique quadrupliquem quadrupliquen quadrupliques quadrupliquessen quadrupliquesses quadrupliquessin quadrupliquessis quadrupliqueu quadrupliqui quadrupliquin quadrupliquis quadrupliqués quadrupliquéssem quadrupliquésseu quadrupliquéssim quadrupliquéssiu quadrupliquí sept val v
quadruplicare

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ n fem
tetranonna

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
qualità

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
ricotta

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quall qualla quallada quallades quallam quallant quallar quallara quallaran quallarem quallaren quallares quallareu quallaria quallarien quallaries quallarà quallaràs quallaré quallaríem quallaríeu quallassen quallasses quallassin quallassis quallat quallats quallau quallava quallaven quallaves qualle quallem quallen qualles quallessen quallesses quallessin quallessis qualleu qualli quallin quallis quallo quallà quallàrem quallàreu quallàs quallàssem quallàsseu quallàssim quallàssiu quallàvem quallàveu quallés qualléssem quallésseu qualléssim qualléssiu quallí sept val v
coagulare

qualunquisme /kwa.ɫuŋˈkiz.me/ /kwə.ɫuŋˈkiz.mə/ n masc
qualunquismo

quan /ˈkon/ adv
quando
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
quanto
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant a /kwant‿a/ preposition
in quanto a

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
quantità

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
quantitativo

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
quaranta

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
quarantacinque

quaranta-cinquè /kwaˌɾan.ta.siŋˈke/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkə/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
quarantacinquesimo

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
quarantadue

quaranta-dosè /kwaˌɾan.ta.ðoˈze/ /kwəˌɾan.tə.ðoˈzə/ /kwəˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
quarantaduesimo

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
quarantanove

quaranta-novè /kwaˌɾan.ta.noˈve/ /kwaˌɾan.ta.noˈβe/ /kwəˌɾan.tə.noˈvə/ /kwəˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /kwəˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
quarantanovesimo

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
quarantaquattro

quaranta-quatrè /kwaˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
quarantaquattresimo

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
quarantasette

quaranta-setè /kwaˌɾan.ta.seˈte/ /kwəˌɾan.tə.səˈtə/ /kwəˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
quarantasettesimo

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
quarantasei

quaranta-sisè /kwaˌɾan.ta.siˈze/ /kwəˌɾan.tə.siˈzə/ /kwəˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
quarantaseiesimo

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
quarantatré

quaranta-tresè /kwaˌɾan.ta.tɾeˈze/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
quarantatreesimo

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
quarantuno

quaranta-unè /kwaˌɾan.ta.uˈne/ /kwəˌɾan.tə.uˈnə/ /kwəˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
quarantunesimo

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
quarantotto

quaranta-vuitè /kwaˌɾan.ta.vujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βwiˈte/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtə/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /kwəˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
quarantottesimo

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
quarantena

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ occ quarantena quarantenada quarantenades quarantenant quarantenar quarantenaran quarantenarem quarantenaren quarantenares quarantenareu quarantenaria quarantenarien quarantenaries quarantenarà quarantenaràs quarantenaré quarantenaríem quarantenaríeu quarantenat quarantenats quarantenava quarantenaven quarantenaves quarantene quarantenem quarantenen quarantenes quarantenessen quarantenesses quarantenessin quarantenessis quaranteneu quaranteni quarantenin quarantenis quaranteno quarantenà quarantenàrem quarantenàreu quarantenàvem quarantenàveu quarantenés quarantenéssem quarantenésseu quarantenéssim quarantenéssiu quarantení v
quarantenare

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
quarantesimo

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
quaresima

quark /ˈkwark/ n masc
quark

quart number
quarto
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
quattro

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
quattrocento

quatrecentista /ˌkwa.tɾe.senˈtis.ta/ /ˌkwa.tɾe.senˈtis.te/ /ˌkwa.tɾə.sənˈtis.tə/ adj
quattrocentesco

que /ke/ adv
che
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
che
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
che
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".
chi
Pronom relatiu de persona, equivalent a "qui" en oracions explicatives.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
incontrare
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
chefir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
lamentela

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
molare

queixal del seny n masc
dente del giudizio

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ queix queixa queixada queixades queixaia queixaien queixaies queixam queixant queixar queixara queixaran queixarem queixaren queixares queixareu queixaria queixarien queixaries queixariva queixariven queixarives queixarà queixaràs queixaré queixaríem queixaríeu queixarívem queixaríveu queixassen queixasses queixassin queixassis queixat queixats queixau queixava queixaven queixaves queixavi queixavo queixe queixeguem queixeguessa queixeguessen queixeguesses queixegueu queixegués queixeguéssom queixeguéssou queixem queixen queixes queixessa queixessen queixesses queixessi queixessin queixessis queixeu queixi queixin queixis queixo queixos queixs queixà queixàiem queixàieu queixàrem queixàreu queixàs queixàssem queixàsseu queixàssim queixàssiu queixàvem queixàvets queixàveu queixàvom queixés queixéssem queixésseu queixéssim queixéssiu queixí sept v.cent val v
lamentarsi

querar-se /keˈɾaɾ.se/ /kə.ɾərˈsə/ /kəˈɾar.sə/ /kəˈɾaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quer quera querada querades queram querant querar querara queraran querarem queraren querares querareu queraria querarien queraries querarà queraràs queraré queraríem queraríeu querassen querasses querassin querassis querat querats querau querava queraven queraves quere querem queren queres queressen queresses queressin queressis quereu queri querin queris quero querà queràrem queràreu queràs queràssem queràsseu queràssim queràssiu queràvem queràveu querés queréssem querésseu queréssim queréssiu querí sept val v
consumarsi

queviures /keˈviw.ɾes/ /keˈβiw.ɾes/ /kəˈviw.ɾəs/ /kəˈβiw.ɾəs/ n masc
vettovaglie
(no comptable) Productes per a la nutrició humana.

qui /ˈki/ pronoun
chi

qui demana idiom
è
Fórmula de salutació que hom fa a qui truca a la porta, per telèfon, etc. per a saber qui és.

quid /ˈkit/ n masc
nodo

quiet /kiˈet/ adj masc
quieto

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
chiglia carena

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
chilogrammmo

quilometrar /ki.lo.meˈtɾa/ /ki.lo.meˈtɾaɾ/ /ki.ɫu.məˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ quilometr quilometra quilometrada quilometrades quilometraia quilometraien quilometraies quilometram quilometrant quilometrar quilometrara quilometraran quilometrarem quilometraren quilometrares quilometrareu quilometraria quilometrarien quilometraries quilometrariva quilometrariven quilometrarives quilometrarà quilometraràs quilometraré quilometraríem quilometraríeu quilometrarívem quilometraríveu quilometrassen quilometrasses quilometrassin quilometrassis quilometrat quilometrats quilometrau quilometrava quilometraven quilometraves quilometravi quilometravo quilometre quilometreguem quilometreguessa quilometreguessen quilometreguesses quilometregueu quilometregués quilometreguéssom quilometreguéssou quilometrem quilometren quilometres quilometressa quilometressen quilometresses quilometressi quilometressin quilometressis quilometreu quilometri quilometrin quilometris quilometro quilometros quilometrs quilometrà quilometràiem quilometràieu quilometràrem quilometràreu quilometràs quilometràssem quilometràsseu quilometràssim quilometràssiu quilometràvem quilometràvets quilometràveu quilometràvom quilometrés quilometréssem quilometrésseu quilometréssim quilometréssiu quilometrí sept v.cent val v
chilometrare

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
chilometro

quim /ˈkim/ n masc
chimo

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
chimera
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quin /ˈkin/ adj masc
che
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
Emprat en exclamacions.

quina /ˈki.na/ /ˈki.nə/ n fem
china

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
chinino

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
quintale
Pes equivalent a cent lliures.

quintuplicar /kin.tu.pɫiˈka/ /kin.tu.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quintuplic quintuplica quintuplicada quintuplicades quintuplicam quintuplicant quintuplicar quintuplicara quintuplicaran quintuplicarem quintuplicaren quintuplicares quintuplicareu quintuplicaria quintuplicarien quintuplicaries quintuplicarà quintuplicaràs quintuplicaré quintuplicaríem quintuplicaríeu quintuplicassen quintuplicasses quintuplicassin quintuplicassis quintuplicat quintuplicats quintuplicau quintuplicava quintuplicaven quintuplicaves quintuplico quintuplicà quintuplicàrem quintuplicàreu quintuplicàs quintuplicàssem quintuplicàsseu quintuplicàssim quintuplicàssiu quintuplicàvem quintuplicàveu quintuplique quintupliquem quintupliquen quintupliques quintupliquessen quintupliquesses quintupliquessin quintupliquessis quintupliqueu quintupliqui quintupliquin quintupliquis quintupliqués quintupliquéssem quintupliquésseu quintupliquéssim quintupliquéssiu quintupliquí sept val v
quintuplicare

quinze /ˈkin.ze/ number
quindici

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
quindicesimo

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
chicchirichì

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
chirale

quitosoma /ki.toˈso.ma/ /ki.tuˈso.mə/ n masc
?

quitrà n masc
catrame

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
donchisciottesco
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quotidià adj masc
quotidiano

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
quanto

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
che
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?
Pronom relatiu substitut de "el qual", "la qual", "els quals", "les quals" darrere preposició.

químic /ˈki.mik/ adj masc
chimico
Relatiu o pertanyent a la química.

químic /ˈki.mik/ n masc
chimico
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
chimica
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quechua lingua quechua

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
questionario

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
questione
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
razzismo

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
angolo
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
raggio radio
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
raggio
Cadascuna de les varetes que van des de l'eix d'una roda fins a la llanta.
radio
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.
Os del braç.

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ radicalitz radicalitza radicalitzada radicalitzades radicalitzam radicalitzant radicalitzar radicalitzara radicalitzaran radicalitzarem radicalitzaren radicalitzares radicalitzareu radicalitzaria radicalitzarien radicalitzaries radicalitzarà radicalitzaràs radicalitzaré radicalitzaríem radicalitzaríeu radicalitzassen radicalitzasses radicalitzassin radicalitzassis radicalitzat radicalitzats radicalitzau radicalitzava radicalitzaven radicalitzaves radicalitze radicalitzem radicalitzen radicalitzes radicalitzessen radicalitzesses radicalitzessin radicalitzessis radicalitzeu radicalitzi radicalitzin radicalitzis radicalitzo radicalitzà radicalitzàrem radicalitzàreu radicalitzàs radicalitzàssem radicalitzàsseu radicalitzàssim radicalitzàssiu radicalitzàvem radicalitzàveu radicalitzés radicalitzéssem radicalitzésseu radicalitzéssim radicalitzéssiu radicalitzí sept val v
radicalizzare

radicar /ra.ðiˈka/ /ra.ðiˈkaɾ/ /rə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ radic radica radicada radicades radicaia radicaien radicaies radicam radicant radicar radicara radicaran radicarem radicaren radicares radicareu radicaria radicarien radicaries radicariva radicariven radicarives radicarà radicaràs radicaré radicaríem radicaríeu radicarívem radicaríveu radicassen radicasses radicassin radicassis radicat radicats radicau radicava radicaven radicaves radicavi radicavo radico radicos radicà radicàiem radicàieu radicàrem radicàreu radicàs radicàssem radicàsseu radicàssim radicàssiu radicàvem radicàvets radicàveu radicàvom radique radiqueguem radiqueguessa radiqueguessen radiqueguesses radiquegueu radiquegués radiqueguéssom radiqueguéssou radiquem radiquen radiques radiquessa radiquessen radiquesses radiquessi radiquessin radiquessis radiqueu radiqui radiquin radiquis radiqués radiquéssem radiquésseu radiquéssim radiquéssiu radiquí sept v.cent val v
radicare

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
radiodiffusione

radiografiar /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈa/ /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌra.ði.o.ɣɾə.fiˈa/ /ˌra.ði.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ radiografia radiografiada radiografiades radiografiam radiografiant radiografiar radiografiara radiografiaran radiografiarem radiografiaren radiografiares radiografiareu radiografiaria radiografiarien radiografiaries radiografiarà radiografiaràs radiografiaré radiografiaríem radiografiaríeu radiografiassen radiografiasses radiografiassin radiografiassis radiografiat radiografiats radiografiau radiografiava radiografiaven radiografiaves radiografie radiografiem radiografien radiografies radiografiessen radiografiesses radiografiessin radiografiessis radiografieu radiografii radiografio radiografià radiografiàrem radiografiàreu radiografiàs radiografiàssem radiografiàsseu radiografiàssim radiografiàssiu radiografiàvem radiografiàveu radiografiés radiografiéssem radiografiésseu radiografiéssim radiografiéssiu radiografií radiografiï radiografiïn radiografiïs sept val v
radiografare

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
radio
Aparell receptor de radiodifusió.

radioteatre /ˌra.ði.o.teˈa.tɾe/ /ˌra.ði.o.teˈa.tɾə/ /ˌra.ði.u.teˈa.tɾə/ n masc
radiodramma

radó /rəˈðo/ n masc
radon

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
getto
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
raggio
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rail /ˈrajɫ/ n masc
rotaia

raja n masc
ragià

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
razza
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.
sgocciolamento
Vessar un raig d'algun líquid.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
piastrella
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
tavoletta
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ram /ˈram/ n masc
mazzo

ramader /ra.maˈðe/ /ra.maˈðeɾ/ /rə.məˈðe/ n masc
pastore

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
gregge

rambla /ˈram.bɫa/ /ˈram.bɫə/ n fem
viale
Construcció allargada en la via pública apta per passejar els vianants, separada del trànsit dels vehicles, originalment sobre un antic corrent d'aigua.

ranc /ˈraŋk/ adj masc
zoppo

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
rancore

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
ragionamento

rap /ˈrap/ n masc
coda di rospo
(Lophius budegassa)

rap vermell n masc
lofidi
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

rapar /raˈpa/ /raˈpaɾ/ /rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rap rapa rapada rapades rapam rapant rapar rapara raparan raparem raparen rapares rapareu raparia raparien raparies raparà raparàs raparé raparíem raparíeu rapassen rapasses rapassin rapassis rapat rapats rapau rapava rapaven rapaves rape rapem rapen rapes rapessen rapesses rapessin rapessis rapeu rapi rapin rapis rapo rapà rapàrem rapàreu rapàs rapàssem rapàsseu rapàssim rapàssiu rapàvem rapàveu rapés rapéssem rapésseu rapéssim rapéssiu rapí sept val v
radere

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
racchetta

raquis /ˈra.kis/ n masc
rachide

raquitis /raˈki.tis/ /rəˈki.tis/ n fem
rachitis

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
rachitico
Que pateix raquitisme.

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
raro
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

rarefacció /ra.ɾe.fak.siˈo/ /rə.ɾə.fək.siˈo/ n fem
rarefacione

ras /ˈras/ n masc
raso

rascar /rasˈka/ /rasˈkaɾ/ /rəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rasc rasca rascada rascades rascam rascant rascar rascara rascaran rascarem rascaren rascares rascareu rascaria rascarien rascaries rascarà rascaràs rascaré rascaríem rascaríeu rascassen rascasses rascassin rascassis rascat rascats rascau rascava rascaven rascaves rasco rascà rascàrem rascàreu rascàs rascàssem rascàsseu rascàssim rascàssiu rascàvem rascàveu rasque rasquem rasquen rasques rasquessen rasquesses rasquessin rasquessis rasqueu rasqui rasquin rasquis rasqués rasquéssem rasquésseu rasquéssim rasquéssiu rasquí sept val v
graffiare

rasclar /rasˈkɫa/ /rasˈkɫaɾ/ /rəsˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rascl rascla rasclada rasclades rasclaia rasclaien rasclaies rasclam rasclant rasclar rasclara rasclaran rasclarem rasclaren rasclares rasclareu rasclaria rasclarien rasclaries rasclariva rasclariven rasclarives rasclarà rasclaràs rasclaré rasclaríem rasclaríeu rasclarívem rasclaríveu rasclassen rasclasses rasclassin rasclassis rasclat rasclats rasclau rasclava rasclaven rasclaves rasclavi rasclavo rascle rascleguem rascleguessa rascleguessen rascleguesses rasclegueu rasclegués rascleguéssom rascleguéssou rasclem rasclen rascles rasclessa rasclessen rasclesses rasclessi rasclessin rasclessis rascleu rascli rasclin rasclis rasclo rasclos rascls rasclà rasclàiem rasclàieu rasclàrem rasclàreu rasclàs rasclàssem rasclàsseu rasclàssim rasclàssiu rasclàvem rasclàvets rasclàveu rasclàvom rasclés rascléssem rasclésseu rascléssim rascléssiu rasclí sept v.cent val v
rastrellare
Treballar amb el rascle.

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
rastrello

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
spazola
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ raspall raspalla raspallada raspallades raspallaia raspallaien raspallaies raspallam raspallant raspallar raspallara raspallaran raspallarem raspallaren raspallares raspallareu raspallaria raspallarien raspallaries raspallariva raspallariven raspallarives raspallarà raspallaràs raspallaré raspallaríem raspallaríeu raspallarívem raspallaríveu raspallassen raspallasses raspallassin raspallassis raspallat raspallats raspallau raspallava raspallaven raspallaves raspallavi raspallavo raspalle raspalleguem raspalleguessa raspalleguessen raspalleguesses raspallegueu raspallegués raspalleguéssom raspalleguéssou raspallem raspallen raspalles raspallessa raspallessen raspallesses raspallessi raspallessin raspallessis raspalleu raspalli raspallin raspallis raspallo raspallos raspalls raspallà raspallàiem raspallàieu raspallàrem raspallàreu raspallàs raspallàssem raspallàsseu raspallàssim raspallàssiu raspallàvem raspallàvets raspallàveu raspallàvom raspallés raspalléssem raspallésseu raspalléssim raspalléssiu raspallí sept v.cent val v
spazolare

raspar /rasˈpa/ /rasˈpaɾ/ /rəsˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rasp raspa raspada raspades raspaia raspaien raspaies raspam raspant raspar raspara rasparan rasparem rasparen raspares raspareu rasparia rasparien rasparies raspariva raspariven rasparives rasparà rasparàs rasparé rasparíem rasparíeu rasparívem rasparíveu raspassen raspasses raspassin raspassis raspat raspats raspau raspava raspaven raspaves raspavi raspavo raspe raspeguem raspeguessa raspeguessen raspeguesses raspegueu raspegués raspeguéssom raspeguéssou raspem raspen raspes raspessa raspessen raspesses raspessi raspessin raspessis raspeu raspi raspin raspis raspo raspos rasps raspà raspàiem raspàieu raspàrem raspàreu raspàs raspàssem raspàsseu raspàssim raspàssiu raspàvem raspàvets raspàveu raspàvom raspés raspéssem raspésseu raspéssim raspéssiu raspí sept v.cent val v
raspare

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
rastrello
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.
saracinesca
Reixa defensiva de la porta d'accés d'un castell.

rastellar /ras.teˈʎa/ /ras.teˈʎaɾ/ /rəs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rastell rastella rastellada rastellades rastellaia rastellaien rastellaies rastellam rastellant rastellar rastellara rastellaran rastellarem rastellaren rastellares rastellareu rastellaria rastellarien rastellaries rastellariva rastellariven rastellarives rastellarà rastellaràs rastellaré rastellaríem rastellaríeu rastellarívem rastellaríveu rastellassen rastellasses rastellassin rastellassis rastellat rastellats rastellau rastellava rastellaven rastellaves rastellavi rastellavo rastelle rastelleguem rastelleguessa rastelleguessen rastelleguesses rastellegueu rastellegués rastelleguéssom rastelleguéssou rastellem rastellen rastelles rastellessa rastellessen rastellesses rastellessi rastellessin rastellessis rastelleu rastelli rastellin rastellis rastello rastellos rastells rastellà rastellàiem rastellàieu rastellàrem rastellàreu rastellàs rastellàssem rastellàsseu rastellàssim rastellàssiu rastellàvem rastellàvets rastellàveu rastellàvom rastellés rastelléssem rastellésseu rastelléssim rastelléssiu rastellí sept v.cent val v
rastrellare

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ n fem
sequela

rata /ˈra.tə/ n fem
ratto
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
pipistrello

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratificazione

ratificar /ra.ti.fiˈka/ /ra.ti.fiˈkaɾ/ /rə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ratific ratifica ratificada ratificades ratificam ratificant ratificar ratificara ratificaran ratificarem ratificaren ratificares ratificareu ratificaria ratificarien ratificaries ratificarà ratificaràs ratificaré ratificaríem ratificaríeu ratificassen ratificasses ratificassin ratificassis ratificat ratificats ratificau ratificava ratificaven ratificaves ratifico ratificà ratificàrem ratificàreu ratificàs ratificàssem ratificàsseu ratificàssim ratificàssiu ratificàvem ratificàveu ratifique ratifiquem ratifiquen ratifiques ratifiquessen ratifiquesses ratifiquessin ratifiquessis ratifiqueu ratifiqui ratifiquin ratifiquis ratifiqués ratifiquéssem ratifiquésseu ratifiquéssim ratifiquéssiu ratifiquí sept val v
ratificare

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
grattugiare
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.
rigare
Fer ratlles.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
a righe

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
topo sorcio
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
mouse topo
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rauc rauca raucada raucades raucam raucant raucar raucara raucaran raucarem raucaren raucares raucareu raucaria raucarien raucaries raucarà raucaràs raucaré raucaríem raucaríeu raucassen raucasses raucassin raucassis raucat raucats raucau raucava raucaven raucaves rauco raucà raucàrem raucàreu raucàs raucàssem raucàsseu raucàssim raucàssiu raucàvem raucàveu rauque rauquem rauquen rauques rauquessen rauquesses rauquessin rauquessis rauqueu rauqui rauquin rauquis rauqués rauquéssem rauquésseu rauquéssim rauquéssiu rauquí sept val v
gracidare

raure /ˈraw.ɾe/ /ˈraw.ɾə/ bal occ rac raem raent raeu raga raguda ragudes raguem raguen raguera ragueren ragueres ragues raguessen raguesses raguessin raguessis ragueu ragui raguin raguis ragut raguts ragué raguérem raguéreu ragués raguéssem raguésseu raguéssim raguéssiu raguí ras rasa rases rasos rau rauen rauran raure raurem raureu rauria raurien rauries raurà rauràs rauré rauríem rauríeu raus raíem raíeu raïa raïen raïes val v
raschiare
(transitiu) Raspar amb un instrument tallant per treure les adherències de la superfície.
stare
(intransitiu) Consistir, tenir la base.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
ravanello
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
razza

raïm /rəˈim/ n masc
uva chicco [[d']]uva
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
ragione
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reazione

readmetre /re.adˈme.tɾe/ /re.ədˈmə.tɾə/ /re.ədˈmɛ.tɾə/ bal eiv occ readmesa readmeses readmesos readmet readmeta readmetem readmeten readmetent readmetera readmeteren readmeteres readmetes readmetessen readmetesses readmetessin readmetessis readmeteu readmeti readmetia readmetien readmeties readmetin readmetis readmeto readmetran readmetre readmetrem readmetreu readmetria readmetrien readmetries readmetrà readmetràs readmetré readmetríem readmetríeu readmets readmeté readmetérem readmetéreu readmetés readmetéssem readmetésseu readmetéssim readmetéssiu readmetí readmetíem readmetíeu readmès readmés sept v.cent val v
riammettere

real adj
reale
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
realtà

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ n fem
realizzazione

realitzador /re.a.ɫi.d͡zaˈðo/ /re.a.ɫi.zaˈðoɾ/ /re.ə.ɫi.d͡zəˈðo/ n masc
realizzatore

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ realitz realitza realitzada realitzades realitzam realitzant realitzar realitzara realitzaran realitzarem realitzaren realitzares realitzareu realitzaria realitzarien realitzaries realitzarà realitzaràs realitzaré realitzaríem realitzaríeu realitzassen realitzasses realitzassin realitzassis realitzat realitzats realitzau realitzava realitzaven realitzaves realitze realitzem realitzen realitzes realitzessen realitzesses realitzessin realitzessis realitzeu realitzi realitzin realitzis realitzo realitzà realitzàrem realitzàreu realitzàs realitzàssem realitzàsseu realitzàssim realitzàssiu realitzàvem realitzàveu realitzés realitzéssem realitzésseu realitzéssim realitzéssiu realitzí sept val v
realizzare
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

reanomenar /re.a.no.meˈna/ /re.a.no.meˈnaɾ/ /re.ə.no.məˈna/ /re.ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reanomena reanomenada reanomenades reanomenam reanomenant reanomenar reanomenara reanomenaran reanomenarem reanomenaren reanomenares reanomenareu reanomenaria reanomenarien reanomenaries reanomenarà reanomenaràs reanomenaré reanomenaríem reanomenaríeu reanomenassen reanomenasses reanomenassin reanomenassis reanomenat reanomenats reanomenau reanomenava reanomenaven reanomenaves reanomene reanomenem reanomenen reanomenes reanomenessen reanomenesses reanomenessin reanomenessis reanomeneu reanomeni reanomenin reanomenis reanomeno reanomenà reanomenàrem reanomenàreu reanomenàs reanomenàssem reanomenàsseu reanomenàssim reanomenàssiu reanomenàvem reanomenàveu reanomenés reanomenéssem reanomenésseu reanomenéssim reanomenéssiu reanomení reanomèn sept val v
rinominare

rebeca /reˈbe.ka/ /reˈbɛ.ka/ /reˈβɛ.ka/ /reˈβɛ.kɛ/ /rəˈbə.kə/ /rəˈbɛ.kə/ /rəˈβɛ.kə/ n fem
pisolino
Dormida curta.

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
ribellione

rebentada /re.benˈta.ða/ /rə.βənˈta.ðə/ n fem
scoppio

rebentar /re.benˈtaɾ/ /re.βenˈta/ /rə.βənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebent rebenta rebentada rebentades rebentaia rebentaien rebentaies rebentam rebentant rebentar rebentara rebentaran rebentarem rebentaren rebentares rebentareu rebentaria rebentarien rebentaries rebentariva rebentariven rebentarives rebentarà rebentaràs rebentaré rebentaríem rebentaríeu rebentarívem rebentaríveu rebentassen rebentasses rebentassin rebentassis rebentat rebentats rebentau rebentava rebentaven rebentaves rebentavi rebentavo rebente rebenteguem rebenteguessa rebenteguessen rebenteguesses rebentegueu rebentegués rebenteguéssom rebenteguéssou rebentem rebenten rebentes rebentessa rebentessen rebentesses rebentessi rebentessin rebentessis rebenteu rebenti rebentin rebentis rebento rebentos rebents rebentà rebentàiem rebentàieu rebentàrem rebentàreu rebentàs rebentàssem rebentàsseu rebentàssim rebentàssiu rebentàvem rebentàvets rebentàveu rebentàvom rebentés rebentéssem rebentésseu rebentéssim rebentéssiu rebentí sept v.cent val v
strappare
Estripar-se una bossa per estar massa plena o qualsevol embolcall per excés de contingut.
uccidere
Amenaçar de matar o colpejar molt fortament, trencant o badant alguna part del cos.
affaticare
Sentir-se esgotat físicament.

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
trisnonno trisavolo

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ n fem
nipote bisnipote

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ n masc
nipote bisnipote

rebesnét /re.βezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ n masc
trinipote

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ n masc
zio bisnonno

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ n fem
zia bisnonna

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ n fem
trisnonna

reblar /rebˈbɫa/ /reˈbɫaɾ/ /reˈβɫa/ /rəbˈbɫa/ /rəˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebl rebla reblada reblades reblam reblant reblar reblara reblaran reblarem reblaren reblares reblareu reblaria reblarien reblaries reblarà reblaràs reblaré reblaríem reblaríeu reblassen reblasses reblassin reblassis reblat reblats reblau reblava reblaven reblaves reble reblem reblen rebles reblessen reblesses reblessin reblessis rebleu rebli reblin reblis reblo reblà reblàrem reblàreu reblàs reblàssem reblàsseu reblàssim reblàssiu reblàvem reblàveu reblés rebléssem reblésseu rebléssim rebléssiu reblí sept val v
ribadire
Doblegar la punta d'un clau clavat de forma que no sobresurti.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
rivetto ribattino

rebolcar /re.βoɫˈka/ /re.βoɫˈkaɾ/ /rə.βuɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebolc rebolca rebolcada rebolcades rebolcaia rebolcaien rebolcaies rebolcam rebolcant rebolcar rebolcara rebolcaran rebolcarem rebolcaren rebolcares rebolcareu rebolcaria rebolcarien rebolcaries rebolcariva rebolcariven rebolcarives rebolcarà rebolcaràs rebolcaré rebolcaríem rebolcaríeu rebolcarívem rebolcaríveu rebolcassen rebolcasses rebolcassin rebolcassis rebolcat rebolcats rebolcau rebolcava rebolcaven rebolcaves rebolcavi rebolcavo rebolco rebolcos rebolcà rebolcàiem rebolcàieu rebolcàrem rebolcàreu rebolcàs rebolcàssem rebolcàsseu rebolcàssim rebolcàssiu rebolcàvem rebolcàvets rebolcàveu rebolcàvom rebolque rebolqueguem rebolqueguessa rebolqueguessen rebolqueguesses rebolquegueu rebolquegués rebolqueguéssom rebolqueguéssou rebolquem rebolquen rebolques rebolquessa rebolquessen rebolquesses rebolquessi rebolquessin rebolquessis rebolqueu rebolqui rebolquin rebolquis rebolqués rebolquéssem rebolquésseu rebolquéssim rebolquéssiu rebolquí sept v.cent val v
sguazzare

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
dispensa

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
ricevere
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
rifiuto
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
respingere
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recalcitrar /re.kaɫ.siˈtɾa/ /re.kaɫ.siˈtɾaɾ/ /rə.kəɫ.siˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recalcitr recalcitra recalcitrada recalcitrades recalcitraia recalcitraien recalcitraies recalcitram recalcitrant recalcitrar recalcitrara recalcitraran recalcitrarem recalcitraren recalcitrares recalcitrareu recalcitraria recalcitrarien recalcitraries recalcitrariva recalcitrariven recalcitrarives recalcitrarà recalcitraràs recalcitraré recalcitraríem recalcitraríeu recalcitrarívem recalcitraríveu recalcitrassen recalcitrasses recalcitrassin recalcitrassis recalcitrat recalcitrats recalcitrau recalcitrava recalcitraven recalcitraves recalcitravi recalcitravo recalcitre recalcitreguem recalcitreguessa recalcitreguessen recalcitreguesses recalcitregueu recalcitregués recalcitreguéssom recalcitreguéssou recalcitrem recalcitren recalcitres recalcitressa recalcitressen recalcitresses recalcitressi recalcitressin recalcitressis recalcitreu recalcitri recalcitrin recalcitris recalcitro recalcitros recalcitrs recalcitrà recalcitràiem recalcitràieu recalcitràrem recalcitràreu recalcitràs recalcitràssem recalcitràsseu recalcitràssim recalcitràssiu recalcitràvem recalcitràvets recalcitràveu recalcitràvom recalcitrés recalcitréssem recalcitrésseu recalcitréssim recalcitréssiu recalcitrí sept v.cent val v
ricalcitrare

recambró /re.kamˈbɾo/ /rə.kəmˈbɾo/ n masc
stanzino

recapitular /re.ka.pi.tuˈɫa/ /re.ka.pi.tuˈɫaɾ/ /rə.kə.pi.tuˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recapitul recapitula recapitulada recapitulades recapitulaia recapitulaien recapitulaies recapitulam recapitulant recapitular recapitulara recapitularan recapitularem recapitularen recapitulares recapitulareu recapitularia recapitularien recapitularies recapitulariva recapitulariven recapitularives recapitularà recapitularàs recapitularé recapitularíem recapitularíeu recapitularívem recapitularíveu recapitulassen recapitulasses recapitulassin recapitulassis recapitulat recapitulats recapitulau recapitulava recapitulaven recapitulaves recapitulavi recapitulavo recapitule recapituleguem recapituleguessa recapituleguessen recapituleguesses recapitulegueu recapitulegués recapituleguéssom recapituleguéssou recapitulem recapitulen recapitules recapitulessa recapitulessen recapitulesses recapitulessi recapitulessin recapitulessis recapituleu recapituli recapitulin recapitulis recapitulo recapitulos recapituls recapitulà recapitulàiem recapitulàieu recapitulàrem recapitulàreu recapitulàs recapitulàssem recapitulàsseu recapitulàssim recapitulàssiu recapitulàvem recapitulàvets recapitulàveu recapitulàvom recapitulés recapituléssem recapitulésseu recapituléssim recapituléssiu recapitulí sept v.cent val v
ricapitolare

recar /reˈka/ /reˈkaɾ/ /rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rec reca recada recades recam recant recar recara recaran recarem recaren recares recareu recaria recarien recaries recarà recaràs recaré recaríem recaríeu recassen recasses recassin recassis recat recats recau recava recaven recaves reco recà recàrem recàreu recàs recàssem recàsseu recàssim recàssiu recàvem recàveu reque requem requen reques requessen requesses requessin requessis requeu requi requin requis requés requéssem requésseu requéssim requéssiu requí sept val v
rammaricarsi

recensió /re.sen.siˈo/ /rə.sən.siˈo/ n fem
recension

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
recente

recentment /reˌsemˈmen/ /reˌsemˈment/ /rəˌsemˈmen/ /rəˌsemˈment/ adv
recentemente

recepció n fem
reception
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
ricetta
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptacle /rə.səpˈta.kɫe/ /rə.səpˈta.kɫə/ n masc
ricettacolo

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
ricevitore
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
riparo

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
ricerca
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recicl recicla reciclada reciclades reciclaia reciclaien reciclaies reciclam reciclant reciclar reciclara reciclaran reciclarem reciclaren reciclares reciclareu reciclaria reciclarien reciclaries reciclariva reciclariven reciclarives reciclarà reciclaràs reciclaré reciclaríem reciclaríeu reciclarívem reciclaríveu reciclassen reciclasses reciclassin reciclassis reciclat reciclats reciclau reciclava reciclaven reciclaves reciclavi reciclavo recicle recicleguem recicleguessa recicleguessen recicleguesses reciclegueu reciclegués recicleguéssom recicleguéssou reciclem reciclen recicles reciclessa reciclessen reciclesses reciclessi reciclessin reciclessis recicleu recicli reciclin reciclis reciclo reciclos recicls reciclà reciclàiem reciclàieu reciclàrem reciclàreu reciclàs reciclàssem reciclàsseu reciclàssim reciclàssiu reciclàvem reciclàvets reciclàveu reciclàvom reciclés recicléssem reciclésseu recicléssim recicléssiu reciclí sept v.cent val v
riqualificare
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
riciclaggio
Acció i efecte de reciclar.

recidiva /re.siˈði.va/ /re.siˈði.βa/ /rə.siˈði.və/ /rə.siˈði.βə/ n fem
recidiva

recinte /reˈsin.te/ n masc
recinto

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
recipiente

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclam reclama reclamada reclamades reclamaia reclamaien reclamaies reclamam reclamant reclamar reclamara reclamaran reclamarem reclamaren reclamares reclamareu reclamaria reclamarien reclamaries reclamariva reclamariven reclamarives reclamarà reclamaràs reclamaré reclamaríem reclamaríeu reclamarívem reclamaríveu reclamassen reclamasses reclamassin reclamassis reclamat reclamats reclamau reclamava reclamaven reclamaves reclamavi reclamavo reclame reclameguem reclameguessa reclameguessen reclameguesses reclamegueu reclamegués reclameguéssom reclameguéssou reclamem reclamen reclames reclamessa reclamessen reclamesses reclamessi reclamessin reclamessis reclameu reclami reclamin reclamis reclamo reclamos reclams reclamà reclamàiem reclamàieu reclamàrem reclamàreu reclamàs reclamàssem reclamàsseu reclamàssim reclamàssiu reclamàvem reclamàvets reclamàveu reclamàvom reclamés reclaméssem reclamésseu reclaméssim reclaméssiu reclamí sept v.cent val v
reclamare
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

reclinar /re.kɫiˈna/ /re.kɫiˈnaɾ/ /rə.kɫiˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclina reclinada reclinades reclinaia reclinaien reclinaies reclinam reclinant reclinar reclinara reclinaran reclinarem reclinaren reclinares reclinareu reclinaria reclinarien reclinaries reclinariva reclinariven reclinarives reclinarà reclinaràs reclinaré reclinaríem reclinaríeu reclinarívem reclinaríveu reclinassen reclinasses reclinassin reclinassis reclinat reclinats reclinau reclinava reclinaven reclinaves reclinavi reclinavo recline reclineguem reclineguessa reclineguessen reclineguesses reclinegueu reclinegués reclineguéssom reclineguéssou reclinem reclinen reclines reclinessa reclinessen reclinesses reclinessi reclinessin reclinessis reclineu reclini reclinin reclinis reclino reclinos reclinà reclinàiem reclinàieu reclinàrem reclinàreu reclinàs reclinàssem reclinàsseu reclinàssim reclinàssiu reclinàvem reclinàvets reclinàveu reclinàvom reclinés reclinéssem reclinésseu reclinéssim reclinéssiu recliní reclín sept v.cent val v
reclinare

recloure /reˈkɫɔw.ɾe/ bal eiv occ recloc recloem recloent recloeu recloga recloguem recloguen recloguera reclogueren reclogueres reclogues recloguessen recloguesses recloguessin recloguessis reclogueu reclogui recloguin recloguis reclogué recloguérem recloguéreu reclogués recloguéssem recloguésseu recloguéssim recloguéssiu recloguí reclosa recloses reclosos reclou reclouen reclouran recloure reclourem recloureu reclouria reclourien reclouries reclourà reclouràs reclouré reclouríem reclouríeu reclous recloíem recloíeu recloïa recloïen recloïes reclòs v.cent val v
recludere

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
recluta

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
reclutare arruolare

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recobr recobra recobrada recobrades recobram recobrant recobrar recobrara recobraran recobrarem recobraren recobrares recobrareu recobraria recobrarien recobraries recobrarà recobraràs recobraré recobraríem recobraríeu recobrassen recobrasses recobrassin recobrassis recobrat recobrats recobrau recobrava recobraven recobraves recobre recobrem recobren recobres recobressen recobresses recobressin recobressis recobreu recobri recobrin recobris recobro recobrà recobràrem recobràreu recobràs recobràssem recobràsseu recobràssim recobràssiu recobràvem recobràveu recobrés recobréssem recobrésseu recobréssim recobréssiu recobrí sept val v
recuperare

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
appoggiare

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
raccomandazione

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
raccomandare

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ recomence recomenceguem recomenceguessa recomenceguessen recomenceguesses recomencegueu recomencegués recomenceguéssom recomenceguéssou recomencem recomencen recomences recomencessa recomencessen recomencesses recomencessi recomencessin recomencessis recomenceu recomenci recomencin recomencis recomencés recomencéssem recomencésseu recomencéssim recomencéssiu recomencí recomenç recomença recomençada recomençades recomençaia recomençaien recomençaies recomençam recomençant recomençar recomençara recomençaran recomençarem recomençaren recomençares recomençareu recomençaria recomençarien recomençaries recomençariva recomençariven recomençarives recomençarà recomençaràs recomençaré recomençaríem recomençaríeu recomençarívem recomençaríveu recomençassen recomençasses recomençassin recomençassis recomençat recomençats recomençau recomençava recomençaven recomençaves recomençavi recomençavo recomenço recomenços recomençà recomençàiem recomençàieu recomençàrem recomençàreu recomençàs recomençàssem recomençàsseu recomençàssim recomençàssiu recomençàvem recomençàvets recomençàveu recomençàvom sept v.cent val v
ricominciari

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
ricompensa

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reconcilia reconciliada reconciliades reconciliam reconciliant reconciliar reconciliara reconciliaran reconciliarem reconciliaren reconciliares reconciliareu reconciliaria reconciliarien reconciliaries reconciliarà reconciliaràs reconciliaré reconciliaríem reconciliaríeu reconciliassen reconciliasses reconciliassin reconciliassis reconciliat reconciliats reconciliau reconciliava reconciliaven reconciliaves reconcilie reconciliem reconcilien reconcilies reconciliessen reconciliesses reconciliessin reconciliessis reconcilieu reconcilii reconcilio reconcilià reconciliàrem reconciliàreu reconciliàs reconciliàssem reconciliàsseu reconciliàssim reconciliàssiu reconciliàvem reconciliàveu reconciliés reconciliéssem reconciliésseu reconciliéssim reconciliéssiu reconcilií reconciliï reconciliïn reconciliïs sept val v
riconciliare

reconquerir /re.koŋ.keˈɾi/ /re.koŋ.keˈɾiɾ/ /rə.koŋ.kəˈɾi/ /rə.kuŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reconquereix reconquereixa reconquereixen reconquereixes reconquereixi reconquereixin reconquereixis reconquereixo reconquereixs reconqueresc reconqueresca reconqueresquen reconqueresques reconqueresqui reconqueresquin reconqueresquis reconqueria reconquerida reconquerides reconquerien reconqueries reconqueriguem reconqueriguera reconquerigueren reconquerigueres reconqueriguessen reconqueriguesses reconqueriguessin reconqueriguessis reconquerigueu reconquerigueva reconquerigueven reconquerigueves reconquerigué reconqueriguérem reconqueriguéreu reconquerigués reconqueriguéssem reconqueriguésseu reconqueriguéssim reconqueriguéssiu reconqueriguévem reconqueriguéveu reconquerim reconquerint reconquerir reconquerira reconqueriran reconquerirem reconqueriren reconquerires reconquerireu reconqueriria reconqueririen reconqueriries reconqueririva reconqueririven reconqueririves reconquerirà reconqueriràs reconqueriré reconqueriríem reconqueriríeu reconquerirívem reconqueriríveu reconquerisc reconquerisca reconquerisco reconqueriscos reconquerisquem reconquerisquen reconquerisques reconquerisqueu reconquerissa reconquerissen reconquerisses reconquerissi reconquerissin reconquerissis reconquerist reconquerit reconquerits reconqueriu reconqueriva reconqueriven reconquerives reconquerix reconquerixa reconquerixen reconquerixes reconquerixi reconquerixin reconquerixis reconquerixo reconquerixos reconquerí reconqueríem reconqueríets reconqueríeu reconquerírem reconqueríreu reconquerís reconqueríscon reconqueríssem reconquerísseu reconqueríssim reconqueríssiu reconqueríssom reconqueríssou reconquerívem reconqueríveu reconqueríxon sept v.cent val v
riconquistare

reconquesta /re.koŋˈkes.ta/ /rə.koŋˈkes.tə/ /rə.kuŋˈkes.tə/ n fem
riconquista

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reconsider reconsidera reconsiderada reconsiderades reconsideram reconsiderant reconsiderar reconsiderara reconsideraran reconsiderarem reconsideraren reconsiderares reconsiderareu reconsideraria reconsiderarien reconsideraries reconsiderarà reconsideraràs reconsideraré reconsideraríem reconsideraríeu reconsiderassen reconsiderasses reconsiderassin reconsiderassis reconsiderat reconsiderats reconsiderau reconsiderava reconsideraven reconsideraves reconsidere reconsiderem reconsideren reconsideres reconsideressen reconsideresses reconsideressin reconsideressis reconsidereu reconsideri reconsiderin reconsideris reconsidero reconsiderà reconsideràrem reconsideràreu reconsideràs reconsideràssem reconsideràsseu reconsideràssim reconsideràssiu reconsideràvem reconsideràveu reconsiderés reconsideréssem reconsiderésseu reconsideréssim reconsideréssiu reconsiderí sept val v
riconsiderare

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
ricostruzione
Acció i efecte de reconstruir.

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
riconoscere
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.
Confessar com a cosa pròpia.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
ricordo memoria

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
ricordare

recriminar /re.kɾi.miˈna/ /re.kɾi.miˈnaɾ/ /rə.kɾi.miˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recrimina recriminada recriminades recriminaia recriminaien recriminaies recriminam recriminant recriminar recriminara recriminaran recriminarem recriminaren recriminares recriminareu recriminaria recriminarien recriminaries recriminariva recriminariven recriminarives recriminarà recriminaràs recriminaré recriminaríem recriminaríeu recriminarívem recriminaríveu recriminassen recriminasses recriminassin recriminassis recriminat recriminats recriminau recriminava recriminaven recriminaves recriminavi recriminavo recrimine recrimineguem recrimineguessa recrimineguessen recrimineguesses recriminegueu recriminegués recrimineguéssom recrimineguéssou recriminem recriminen recrimines recriminessa recriminessen recriminesses recriminessi recriminessin recriminessis recrimineu recrimini recriminin recriminis recrimino recriminos recriminà recriminàiem recriminàieu recriminàrem recriminàreu recriminàs recriminàssem recriminàsseu recriminàssim recriminàssiu recriminàvem recriminàvets recriminàveu recriminàvom recriminés recriminéssem recriminésseu recriminéssim recriminéssiu recriminí recrimín sept v.cent val v
recriminare

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
rettangolo

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
retto
Part final de l'intestí.

rectificació /rek.ti.fi.ka.siˈo/ /rək.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
rettificazione

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
rettore

rectoria /rek.toˈɾi.a/ /rək.toˈɾi.ə/ /rək.tuˈɾi.ə/ n fem
rettorato
Càrrec i condició de rector, que governa una parròquia.
canonica
Casa i oficina del rector d’una església.

recursivitat /re.kur.si.βiˈtat/ /re.kuɾ.si.viˈtat/ /re.kuɾ.si.βiˈtat/ /rə.kur.si.βiˈtat/ /rə.kuɾ.si.viˈtat/ n fem
ricorsività

recusar /re.kuˈza/ /re.kuˈzaɾ/ /rə.kuˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recusa recusada recusades recusaia recusaien recusaies recusam recusant recusar recusara recusaran recusarem recusaren recusares recusareu recusaria recusarien recusaries recusariva recusariven recusarives recusarà recusaràs recusaré recusaríem recusaríeu recusarívem recusaríveu recusassen recusasses recusassin recusassis recusat recusats recusau recusava recusaven recusaves recusavi recusavo recuse recuseguem recuseguessa recuseguessen recuseguesses recusegueu recusegués recuseguéssom recuseguéssou recusem recusen recuses recusessa recusessen recusesses recusessi recusessin recusessis recuseu recusi recusin recusis recuso recusos recusà recusàiem recusàieu recusàrem recusàreu recusàs recusàssem recusàsseu recusàssim recusàssiu recusàvem recusàvets recusàveu recusàvom recusés recuséssem recusésseu recuséssim recuséssiu recusí recús sept v.cent val v
rifiutare

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
reciproco

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ bal n-occ occ redefineix redefineixen redefineixes redefineixi redefineixin redefineixis redefineixo redefinesc redefinesqui redefinesquin redefinesquis redefinia redefinida redefinides redefinien redefinies redefiniguem redefinigueu redefinim redefinint redefinir redefinira redefiniran redefinirem redefiniren redefinires redefinireu redefiniria redefinirien redefiniries redefinirà redefiniràs redefiniré redefiniríem redefiniríeu redefinisc redefinisca redefinisquen redefinisques redefinissen redefinisses redefinissin redefinissis redefinit redefinits redefiniu redefinix redefinixen redefinixes redefinixo redefiní redefiníem redefiníeu redefinírem redefiníreu redefinís redefiníssem redefinísseu redefiníssim redefiníssiu sept val v
ridefinire

redistribuir /re.ðis.tɾi.buˈiɾ/ /re.ðis.tɾi.βuˈi/ /rə.ðis.tɾi.βuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ redistribueix redistribueixen redistribueixes redistribueixi redistribueixin redistribueixis redistribueixo redistribueixs redistribuesc redistribuesca redistribuesquen redistribuesques redistribuesqui redistribuesquin redistribuesquis redistribuint redistribuir redistribuiran redistribuirem redistribuireu redistribuiria redistribuirien redistribuiries redistribuirà redistribuiràs redistribuiré redistribuiríem redistribuiríeu redistribuí redistribuíem redistribuíeu redistribuírem redistribuíreu redistribuís redistribuíssem redistribuísseu redistribuíssim redistribuíssiu redistribuïa redistribuïda redistribuïdes redistribuïen redistribuïes redistribuïguem redistribuïgueu redistribuïm redistribuïra redistribuïren redistribuïres redistribuïsc redistribuïsca redistribuïsquen redistribuïsques redistribuïssen redistribuïsses redistribuïssin redistribuïssis redistribuït redistribuïts redistribuïu redistribuïx redistribuïxen redistribuïxes redistribuïxo sept v.cent val v
ridistribuire

redossar /re.ðoˈsa/ /re.ðoˈsaɾ/ /rə.ðoˈsa/ /rə.ðuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ redossa redossada redossades redossam redossant redossar redossara redossaran redossarem redossaren redossares redossareu redossaria redossarien redossaries redossarà redossaràs redossaré redossaríem redossaríeu redossassen redossasses redossassin redossassis redossat redossats redossau redossava redossaven redossaves redosse redossem redossen redosses redossessen redossesses redossessin redossessis redosseu redossi redossin redossis redosso redossà redossàrem redossàreu redossàs redossàssem redossàsseu redossàssim redossàssiu redossàvem redossàveu redossés redosséssem redossésseu redosséssim redosséssiu redossí redòs sept val v
ridossare

redreç /reˈðɾes/ /rəˈðɾəs/ /rəˈðɾɛs/ n masc
raddrizzatura

redreçar /re.ðɾeˈsa/ /re.ðɾeˈsaɾ/ /rə.ðɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ redrece redrecem redrecen redreces redrecessen redrecesses redrecessin redrecessis redreceu redreci redrecin redrecis redrecés redrecéssem redrecésseu redrecéssim redrecéssiu redrecí redreç redreça redreçada redreçades redreçam redreçant redreçar redreçara redreçaran redreçarem redreçaren redreçares redreçareu redreçaria redreçarien redreçaries redreçarà redreçaràs redreçaré redreçaríem redreçaríeu redreçassen redreçasses redreçassin redreçassis redreçat redreçats redreçau redreçava redreçaven redreçaves redreço redreçà redreçàrem redreçàreu redreçàs redreçàssem redreçàsseu redreçàssim redreçàssiu redreçàvem redreçàveu sept val v
addirizzare
Desfer una torçada o inclinació apareguda.

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
riduzione

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
shrinkflation

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
ridurre
disminuir

redós /reˈðos/ /rəˈðos/ n masc
riparo

reedificar /re.e.ði.fiˈka/ /re.e.ði.fiˈkaɾ/ /rə.ə.ði.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reedific reedifica reedificada reedificades reedificaia reedificaien reedificaies reedificam reedificant reedificar reedificara reedificaran reedificarem reedificaren reedificares reedificareu reedificaria reedificarien reedificaries reedificariva reedificariven reedificarives reedificarà reedificaràs reedificaré reedificaríem reedificaríeu reedificarívem reedificaríveu reedificassen reedificasses reedificassin reedificassis reedificat reedificats reedificau reedificava reedificaven reedificaves reedificavi reedificavo reedifico reedificos reedificà reedificàiem reedificàieu reedificàrem reedificàreu reedificàs reedificàssem reedificàsseu reedificàssim reedificàssiu reedificàvem reedificàvets reedificàveu reedificàvom reedifique reedifiqueguem reedifiqueguessa reedifiqueguessen reedifiqueguesses reedifiquegueu reedifiquegués reedifiqueguéssom reedifiqueguéssou reedifiquem reedifiquen reedifiques reedifiquessa reedifiquessen reedifiquesses reedifiquessi reedifiquessin reedifiquessis reedifiqueu reedifiqui reedifiquin reedifiquis reedifiqués reedifiquéssem reedifiquésseu reedifiquéssim reedifiquéssiu reedifiquí sept v.cent val v
riedificare

reeixir /re.ejˈʃi/ /re.ejˈʃiɾ/ /re.eˈʃi/ n-occ occ reeixia reeixida reeixides reeixien reeixies reeixim reeixint reeixir reeixiran reeixirem reeixiren reeixires reeixireu reeixiria reeixirien reeixiries reeixirà reeixiràs reeixiré reeixiríem reeixiríeu reeixissin reeixissis reeixit reeixits reeixiu reeixí reeixíem reeixíeu reeixírem reeixíreu reeixís reeixíssim reeixíssiu reïsc reïsca reïsquem reïsquen reïsquera reïsqueren reïsqueres reïsques reïsquessen reïsquesses reïsqueu reïsqué reïsquérem reïsquéreu reïsqués reïsquéssem reïsquésseu reïsquí reïx reïxen reïxes reïxi reïxin reïxis reïxo sept val v
riuscire
Una cosa, eixir bé a qui se la proposa.
Una persona, tenir succés, reeiximent, en quelcom que emprèn.

reemplaçable /re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
sostituibile

reenviar /re.em.biˈa/ /re.eɱ.viˈaɾ/ /rə.əm.biˈa/ /rə.əɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reenvia reenviada reenviades reenviam reenviant reenviar reenviara reenviaran reenviarem reenviaren reenviares reenviareu reenviaria reenviarien reenviaries reenviarà reenviaràs reenviaré reenviaríem reenviaríeu reenviassen reenviasses reenviassin reenviassis reenviat reenviats reenviau reenviava reenviaven reenviaves reenvie reenviem reenvien reenvies reenviessen reenviesses reenviessin reenviessis reenvieu reenvii reenvio reenvià reenviàrem reenviàreu reenviàs reenviàssem reenviàsseu reenviàssim reenviàssiu reenviàvem reenviàveu reenviés reenviéssem reenviésseu reenviéssim reenviéssiu reenvií reenviï reenviïn reenviïs sept val v
rinviare

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ adj
referente
Que fa referència o que expressa una relació.

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ n masc
referente
Allò que es pren com a model a seguir.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ refereix refereixa refereixen refereixes refereixi refereixin refereixis refereixo refereixs referesc referesca referesquen referesques referesqui referesquin referesquis referia referida referides referien referies referiguem referiguera referigueren referigueres referiguessen referiguesses referiguessin referiguessis referigueu referigueva referigueven referigueves referigué referiguérem referiguéreu referigués referiguéssem referiguésseu referiguéssim referiguéssiu referiguévem referiguéveu referim referint referir referira referiran referirem referiren referires referireu referiria referirien referiries refeririva refeririven referirives referirà referiràs referiré referiríem referiríeu referirívem referiríveu referisc referisca referisco referiscos referisquem referisquen referisques referisqueu referissa referissen referisses referissi referissin referissis referist referit referits referiu referiva referiven referives referix referixa referixen referixes referixi referixin referixis referixo referixos referí referíem referíets referíeu referírem referíreu referís referíscon referíssem referísseu referíssim referíssiu referíssom referíssou referívem referíveu referíxon sept v.cent val v
fare riferimento riferire

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
riferimento
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.
referenze
(generalment en plural) Informació sobre les qualitats laborals d'una persona, generalment amb la recomanació d'un encarregat d'empresa per al qui s'ha treballat abans.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
referendum

refilar /re.fiˈɫa/ /re.fiˈɫaɾ/ /rə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refil refila refilada refilades refilam refilant refilar refilara refilaran refilarem refilaren refilares refilareu refilaria refilarien refilaries refilarà refilaràs refilaré refilaríem refilaríeu refilassen refilasses refilassin refilassis refilat refilats refilau refilava refilaven refilaves refile refilem refilen refiles refilessen refilesses refilessin refilessis refileu refili refilin refilis refilo refilà refilàrem refilàreu refilàs refilàssem refilàsseu refilàssim refilàssiu refilàvem refilàveu refilés refiléssem refilésseu refiléssim refiléssiu refilí sept val v
cinguettare
(intransitiu) Cantar de forma aguda, prolongada i modulada com el canari, el rossinyol i altres ocells.

reflació /re.fɫa.siˈo/ /rə.fɫə.siˈo/ n fem
reflazione

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ bal n-occ occ reflecteix reflecteixen reflecteixes reflecteixi reflecteixin reflecteixis reflecteixo reflectesc reflectesqui reflectesquin reflectesquis reflectia reflectida reflectides reflectien reflecties reflectiguem reflectigueu reflectim reflectint reflectir reflectira reflectiran reflectirem reflectiren reflectires reflectireu reflectiria reflectirien reflectiries reflectirà reflectiràs reflectiré reflectiríem reflectiríeu reflectisc reflectisca reflectisquen reflectisques reflectissen reflectisses reflectissin reflectissis reflectit reflectits reflectiu reflectix reflectixen reflectixes reflectixo reflectí reflectíem reflectíeu reflectírem reflectíreu reflectís reflectíssem reflectísseu reflectíssim reflectíssiu sept val v
rispecchiare

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
riflesso
Cosa que es veu reflectida.
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reflexion reflexiona reflexionada reflexionades reflexionaia reflexionaien reflexionaies reflexionam reflexionant reflexionar reflexionara reflexionaran reflexionarem reflexionaren reflexionares reflexionareu reflexionaria reflexionarien reflexionaries reflexionariva reflexionariven reflexionarives reflexionarà reflexionaràs reflexionaré reflexionaríem reflexionaríeu reflexionarívem reflexionaríveu reflexionassen reflexionasses reflexionassin reflexionassis reflexionat reflexionats reflexionau reflexionava reflexionaven reflexionaves reflexionavi reflexionavo reflexione reflexioneguem reflexioneguessa reflexioneguessen reflexioneguesses reflexionegueu reflexionegués reflexioneguéssom reflexioneguéssou reflexionem reflexionen reflexiones reflexionessa reflexionessen reflexionesses reflexionessi reflexionessin reflexionessis reflexioneu reflexioni reflexionin reflexionis reflexiono reflexionos reflexions reflexionà reflexionàiem reflexionàieu reflexionàrem reflexionàreu reflexionàs reflexionàssem reflexionàsseu reflexionàssim reflexionàssiu reflexionàvem reflexionàvets reflexionàveu reflexionàvom reflexionés reflexionéssem reflexionésseu reflexionéssim reflexionéssiu reflexioní sept v.cent val v
riflettere

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
riflessivo

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
riflessione
Acció de reflexionar.

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reform reforma reformada reformades reformam reformant reformar reformara reformaran reformarem reformaren reformares reformareu reformaria reformarien reformaries reformarà reformaràs reformaré reformaríem reformaríeu reformassen reformasses reformassin reformassis reformat reformats reformau reformava reformaven reformaves reforme reformem reformen reformes reformessen reformesses reformessin reformessis reformeu reformi reformin reformis reformo reformà reformàrem reformàreu reformàs reformàssem reformàsseu reformàssim reformàssiu reformàvem reformàveu reformés reforméssem reformésseu reforméssim reforméssiu reformí sept val v
riformere
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
detto

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refred refreda refredada refredades refredam refredant refredar refredara refredaran refredarem refredaren refredares refredareu refredaria refredarien refredaries refredarà refredaràs refredaré refredaríem refredaríeu refredassen refredasses refredassin refredassis refredat refredats refredau refredava refredaven refredaves refrede refredem refreden refredes refredessen refredesses refredessin refredessis refredeu refredi refredin refredis refredo refredà refredàrem refredàreu refredàs refredàssem refredàsseu refredàssim refredàssiu refredàvem refredàveu refredés refredéssem refredésseu refredéssim refredéssiu refredí sept val v
raffreddare
Reduir la temperatura.
raffreddarsi
(pronominal) Agafar un refredat.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
raffreddore

refregir /re.fɾeˈd͡ʒi/ /re.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /re.fɾeˈʒi/ /rə.fɾəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ refregeix refregeixen refregeixes refregeixi refregeixin refregeixis refregeixo refregeixs refregesc refregesca refregesquen refregesques refregesqui refregesquin refregesquis refregia refregida refregides refregien refregies refregiguem refregigueu refregim refregint refregir refregira refregiran refregirem refregiren refregires refregireu refregiria refregirien refregiries refregirà refregiràs refregiré refregiríem refregiríeu refregisc refregisca refregisquen refregisques refregissen refregisses refregissin refregissis refregit refregits refregiu refregix refregixen refregixes refregixo refregí refregíem refregíeu refregírem refregíreu refregís refregíssem refregísseu refregíssim refregíssiu refrig refrigen refriges refrigi refrigin refrigis refrija refrit refrita refrites refrits sept v.cent val v
friggere altra volta

refresc /reˈfɾesk/ /rəˈfɾəsk/ /rəˈfɾɛsk/ n masc
fresca

refrescar /re.fɾesˈka/ /re.fɾesˈkaɾ/ /rə.fɾəsˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refresc refresca refrescada refrescades refrescaia refrescaien refrescaies refrescam refrescant refrescar refrescara refrescaran refrescarem refrescaren refrescares refrescareu refrescaria refrescarien refrescaries refrescariva refrescariven refrescarives refrescarà refrescaràs refrescaré refrescaríem refrescaríeu refrescarívem refrescaríveu refrescassen refrescasses refrescassin refrescassis refrescat refrescats refrescau refrescava refrescaven refrescaves refrescavi refrescavo refresco refrescos refrescà refrescàiem refrescàieu refrescàrem refrescàreu refrescàs refrescàssem refrescàsseu refrescàssim refrescàssiu refrescàvem refrescàvets refrescàveu refrescàvom refresque refresqueguem refresqueguessa refresqueguessen refresqueguesses refresquegueu refresquegués refresqueguéssom refresqueguéssou refresquem refresquen refresques refresquessa refresquessen refresquesses refresquessi refresquessin refresquessis refresqueu refresqui refresquin refresquis refresqués refresquéssem refresquésseu refresquéssim refresquéssiu refresquí sept v.cent val v
rinfrescare

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
rifugio

regal /reˈɣaɫ/ n masc
regalo dono

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
regalare
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
irrigare annaffiare

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
reggente

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ adj masc
reggitore

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
assessore
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

registrar /re.d͡ʒisˈtɾa/ /re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /re.ʒisˈtɾa/ /rə.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ registr registra registrada registrades registram registrant registrar registrara registraran registrarem registraren registrares registrareu registraria registrarien registraries registrarà registraràs registraré registraríem registraríeu registrassen registrasses registrassin registrassis registrat registrats registrau registrava registraven registraves registre registrem registren registres registressen registresses registressin registressis registreu registri registrin registris registro registrà registràrem registràreu registràs registràssem registràsseu registràssim registràssiu registràvem registràveu registrés registréssem registrésseu registréssim registréssiu registrí sept val v
registrare

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
registro

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
regione

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
regola
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
regolo righello

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
briglia redine

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
regno reame
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

reguitnar /re.ɣinˈna/ /re.ɣinˈnaɾ/ /rə.ɣinˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) reguitn reguitna reguitnada reguitnades reguitnam reguitnant reguitnar reguitnaran reguitnarem reguitnaren reguitnares reguitnareu reguitnaria reguitnarien reguitnaries reguitnarà reguitnaràs reguitnaré reguitnaríem reguitnaríeu reguitnassen reguitnasses reguitnassin reguitnassis reguitnat reguitnats reguitnau reguitnava reguitnaven reguitnaves reguitnem reguitnen reguitnes reguitnessen reguitnesses reguitnessin reguitnessis reguitneu reguitni reguitnin reguitnis reguitno reguitnà reguitnàrem reguitnàreu reguitnàs reguitnàssem reguitnàsseu reguitnàssim reguitnàssiu reguitnàvem reguitnàveu reguitnés reguitnéssem reguitnésseu reguitnéssim reguitnéssiu reguitní sept v
scalciare
Tirar guitzes.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ adj
regolare
Que segueix una regla.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ regul regula regulada regulades regulam regulant regular regulara regularan regularem regularen regulares regulareu regularia regularien regularies regularà regularàs regularé regularíem regularíeu regulassen regulasses regulassin regulassis regulat regulats regulau regulava regulaven regulaves regule regulem regulen regules regulessen regulesses regulessin regulessis reguleu reguli regulin regulis regulo regulà regulàrem regulàreu regulàs regulàssem regulàsseu regulàssim regulàssiu regulàvem regulàveu regulés reguléssem regulésseu reguléssim reguléssiu regulí sept val v
regolare
Posar una norma, una regla a seguir.

rei /ˈrɛj/ n masc
re
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
pesce nastro re di aringhe

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
reale

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
regno

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
bocca d'oro

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
regina
Forma femenina de rei.

reinstal·lar /re.ins.taɫˈɫa/ /re.ins.taɫˈɫaɾ/ /re.ins.taˈɫa/ /rə.ins.təɫˈɫa/ /rə.ins.təˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reinstal reinstal·la reinstal·lada reinstal·lades reinstal·laia reinstal·laien reinstal·laies reinstal·lam reinstal·lant reinstal·lar reinstal·lara reinstal·laran reinstal·larem reinstal·laren reinstal·lares reinstal·lareu reinstal·laria reinstal·larien reinstal·laries reinstal·lariva reinstal·lariven reinstal·larives reinstal·larà reinstal·laràs reinstal·laré reinstal·laríem reinstal·laríeu reinstal·larívem reinstal·laríveu reinstal·lassen reinstal·lasses reinstal·lassin reinstal·lassis reinstal·lat reinstal·lats reinstal·lau reinstal·lava reinstal·laven reinstal·laves reinstal·lavi reinstal·lavo reinstal·le reinstal·leguem reinstal·leguessa reinstal·leguessen reinstal·leguesses reinstal·legueu reinstal·legués reinstal·leguéssom reinstal·leguéssou reinstal·lem reinstal·len reinstal·les reinstal·lessa reinstal·lessen reinstal·lesses reinstal·lessi reinstal·lessin reinstal·lessis reinstal·leu reinstal·li reinstal·lin reinstal·lis reinstal·lo reinstal·los reinstal·là reinstal·làiem reinstal·làieu reinstal·làrem reinstal·làreu reinstal·làs reinstal·làssem reinstal·làsseu reinstal·làssim reinstal·làssiu reinstal·làvem reinstal·làvets reinstal·làveu reinstal·làvom reinstal·lés reinstal·léssem reinstal·lésseu reinstal·léssim reinstal·léssiu reinstal·lí sept v.cent val v
reinstallare

reintegracionisme /re.in.te.ɣɾa.si.oˈniz.me/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.oˈniz.mə/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.uˈniz.mə/ n masc
reintegrazionismo

reintegració /re.in.te.ɣɾa.siˈo/ /rə.in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
reintegrazione

reintegrar /re.in.teˈɣɾa/ /re.in.teˈɣɾaɾ/ /rə.in.təˈɣɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reintegr reintegra reintegrada reintegrades reintegraia reintegraien reintegraies reintegram reintegrant reintegrar reintegrara reintegraran reintegrarem reintegraren reintegrares reintegrareu reintegraria reintegrarien reintegraries reintegrariva reintegrariven reintegrarives reintegrarà reintegraràs reintegraré reintegraríem reintegraríeu reintegrarívem reintegraríveu reintegrassen reintegrasses reintegrassin reintegrassis reintegrat reintegrats reintegrau reintegrava reintegraven reintegraves reintegravi reintegravo reintegre reintegreguem reintegreguessa reintegreguessen reintegreguesses reintegregueu reintegregués reintegreguéssom reintegreguéssou reintegrem reintegren reintegres reintegressa reintegressen reintegresses reintegressi reintegressin reintegressis reintegreu reintegri reintegrin reintegris reintegro reintegros reintegrs reintegrà reintegràiem reintegràieu reintegràrem reintegràreu reintegràs reintegràssem reintegràsseu reintegràssim reintegràssiu reintegràvem reintegràvets reintegràveu reintegràvom reintegrés reintegréssem reintegrésseu reintegréssim reintegréssiu reintegrí sept v.cent val v
reintegrare

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reiter reitera reiterada reiterades reiteraia reiteraien reiteraies reiteram reiterant reiterar reiterara reiteraran reiterarem reiteraren reiterares reiterareu reiteraria reiterarien reiteraries reiterariva reiterariven reiterarives reiterarà reiteraràs reiteraré reiteraríem reiteraríeu reiterarívem reiteraríveu reiterassen reiterasses reiterassin reiterassis reiterat reiterats reiterau reiterava reiteraven reiteraves reiteravi reiteravo reitere reitereguem reitereguessa reitereguessen reitereguesses reiteregueu reiteregués reitereguéssom reitereguéssou reiterem reiteren reiteres reiteressa reiteressen reiteresses reiteressi reiteressin reiteressis reitereu reiteri reiterin reiteris reitero reiteros reiters reiterà reiteràiem reiteràieu reiteràrem reiteràreu reiteràs reiteràssem reiteràsseu reiteràssim reiteràssiu reiteràvem reiteràvets reiteràveu reiteràvom reiterés reiteréssem reiterésseu reiteréssim reiteréssiu reiterí sept v.cent val v
reiterare

reivindicar /re.i.vin.diˈkaɾ/ /re.i.βin.diˈka/ /rə.i.vin.diˈka/ /rə.i.βin.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reivindic reivindica reivindicada reivindicades reivindicam reivindicant reivindicar reivindicara reivindicaran reivindicarem reivindicaren reivindicares reivindicareu reivindicaria reivindicarien reivindicaries reivindicarà reivindicaràs reivindicaré reivindicaríem reivindicaríeu reivindicassen reivindicasses reivindicassin reivindicassis reivindicat reivindicats reivindicau reivindicava reivindicaven reivindicaves reivindico reivindicà reivindicàrem reivindicàreu reivindicàs reivindicàssem reivindicàsseu reivindicàssim reivindicàssiu reivindicàvem reivindicàveu reivindique reivindiquem reivindiquen reivindiques reivindiquessen reivindiquesses reivindiquessin reivindiquessis reivindiqueu reivindiqui reivindiquin reivindiquis reivindiqués reivindiquéssem reivindiquésseu reivindiquéssim reivindiquéssiu reivindiquí sept val v
rivendicare
Reclamar allò que es creu legítim.

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
inferriata

reixeta /rejˈʃe.ta/ /reˈʃe.ta/ /rəˈʃə.tə/ /rəˈʃɛ.tə/ n fem
griglia

relacionar /re.ɫa.si.oˈna/ /re.ɫa.si.oˈnaɾ/ /rə.ɫə.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relacion relaciona relacionada relacionades relacionaia relacionaien relacionaies relacionam relacionant relacionar relacionara relacionaran relacionarem relacionaren relacionares relacionareu relacionaria relacionarien relacionaries relacionariva relacionariven relacionarives relacionarà relacionaràs relacionaré relacionaríem relacionaríeu relacionarívem relacionaríveu relacionassen relacionasses relacionassin relacionassis relacionat relacionats relacionau relacionava relacionaven relacionaves relacionavi relacionavo relacione relacioneguem relacioneguessa relacioneguessen relacioneguesses relacionegueu relacionegués relacioneguéssom relacioneguéssou relacionem relacionen relaciones relacionessa relacionessen relacionesses relacionessi relacionessin relacionessis relacioneu relacioni relacionin relacionis relaciono relacionos relacions relacionà relacionàiem relacionàieu relacionàrem relacionàreu relacionàs relacionàssem relacionàsseu relacionàssim relacionàssiu relacionàvem relacionàvets relacionàveu relacionàvom relacionés relacionéssem relacionésseu relacionéssim relacionéssiu relacioní sept v.cent val v
relazionare

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
rapporto relazione

relatar /re.ɫaˈta/ /re.ɫaˈtaɾ/ /rə.ɫəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relat relata relatada relatades relataia relataien relataies relatam relatant relatar relatara relataran relatarem relataren relatares relatareu relataria relatarien relataries relatariva relatariven relatarives relatarà relataràs relataré relataríem relataríeu relatarívem relataríveu relatassen relatasses relatassin relatassis relatat relatats relatau relatava relataven relataves relatavi relatavo relate relateguem relateguessa relateguessen relateguesses relategueu relategués relateguéssom relateguéssou relatem relaten relates relatessa relatessen relatesses relatessi relatessin relatessis relateu relati relatin relatis relato relatos relats relatà relatàiem relatàieu relatàrem relatàreu relatàs relatàssem relatàsseu relatàssim relatàssiu relatàvem relatàvets relatàveu relatàvom relatés relatéssem relatésseu relatéssim relatéssiu relatí sept v.cent val v
raccontare

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relativo
Que està en relació amb alguna cosa

relativament /re.ɫaˌti.vaˈment/ /re.ɫaˌti.βaˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈment/ /rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
relativamente

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
rilassamento

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relax relaxa relaxada relaxades relaxaia relaxaien relaxaies relaxam relaxant relaxar relaxara relaxaran relaxarem relaxaren relaxares relaxareu relaxaria relaxarien relaxaries relaxariva relaxariven relaxarives relaxarà relaxaràs relaxaré relaxaríem relaxaríeu relaxarívem relaxaríveu relaxassen relaxasses relaxassin relaxassis relaxat relaxats relaxau relaxava relaxaven relaxaves relaxavi relaxavo relaxe relaxeguem relaxeguessa relaxeguessen relaxeguesses relaxegueu relaxegués relaxeguéssom relaxeguéssou relaxem relaxen relaxes relaxessa relaxessen relaxesses relaxessi relaxessin relaxessis relaxeu relaxi relaxin relaxis relaxo relaxos relaxs relaxà relaxàiem relaxàieu relaxàrem relaxàreu relaxàs relaxàssem relaxàsseu relaxàssim relaxàssiu relaxàvem relaxàvets relaxàveu relaxàvom relaxés relaxéssem relaxésseu relaxéssim relaxéssiu relaxí sept v.cent val v
rilassare

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religione

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religioso

rellegir /re.ʎeˈd͡ʒi/ /re.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /re.ʎeˈʒi/ /rə.ʎəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ rellegeix rellegeixen rellegeixes rellegeixi rellegeixin rellegeixis rellegeixo rellegeixs rellegesc rellegesca rellegesquen rellegesques rellegesqui rellegesquin rellegesquis rellegia rellegida rellegides rellegien rellegies rellegiguem rellegigueu rellegim rellegint rellegir rellegira rellegiran rellegirem rellegiren rellegires rellegireu rellegiria rellegirien rellegiries rellegirà rellegiràs rellegiré rellegiríem rellegiríeu rellegisc rellegisca rellegisquen rellegisques rellegissen rellegisses rellegissin rellegissis rellegit rellegits rellegiu rellegix rellegixen rellegixes rellegixo rellegí rellegíem rellegíeu rellegírem rellegíreu rellegís rellegíssem rellegísseu rellegíssim rellegíssiu rellig relligen relliges relligi relligin relligis rellija sept v.cent val v
rileggere

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
rilievo

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
scivolata

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
scivolare

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
orologio

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
remo canottaggio
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
remare vogare

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remat remata rematada rematades remataia remataien remataies rematam rematant rematar rematara remataran rematarem remataren rematares rematareu remataria rematarien remataries rematariva rematariven rematarives rematarà remataràs remataré remataríem remataríeu rematarívem remataríveu rematassen rematasses rematassin rematassis rematat rematats rematau rematava remataven remataves rematavi rematavo remate remateguem remateguessa remateguessen remateguesses remategueu remategués remateguéssom remateguéssou rematem rematen remates rematessa rematessen rematesses rematessi rematessin rematessis remateu remati rematin rematis remato rematos remats rematà rematàiem rematàieu rematàrem rematàreu rematàs rematàssem rematàsseu rematàssim rematàssiu rematàvem rematàvets rematàveu rematàvom rematés rematéssem rematésseu rematéssim rematéssiu rematí sept v.cent val v
finire
Acabar de matar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
rimedio

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ alg bal eiv nota 1 occ remei remeia remeiada remeiades remeiam remeiant remeiar remeiara remeiaran remeiarem remeiaren remeiares remeiareu remeiaria remeiarien remeiaries remeiarà remeiaràs remeiaré remeiaríem remeiaríeu remeiassen remeiasses remeiassin remeiassis remeiat remeiats remeiau remeiava remeiaven remeiaves remeie remeiem remeien remeies remeiessen remeiesses remeiessin remeiessis remeieu remeio remeià remeiàrem remeiàreu remeiàs remeiàssem remeiàsseu remeiàssim remeiàssiu remeiàvem remeiàveu remeiés remeiéssem remeiésseu remeiéssim remeiéssiu remeí remeï remeïn remeïs sept v.cent val v
rimarginare

remença /reˈmen.sa/ /rəˈmɛn.sə/ n fem
riscatto

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remodel remodela remodelada remodelades remodelaia remodelaien remodelaies remodelam remodelant remodelar remodelara remodelaran remodelarem remodelaren remodelares remodelareu remodelaria remodelarien remodelaries remodelariva remodelariven remodelarives remodelarà remodelaràs remodelaré remodelaríem remodelaríeu remodelarívem remodelaríveu remodelassen remodelasses remodelassin remodelassis remodelat remodelats remodelau remodelava remodelaven remodelaves remodelavi remodelavo remodele remodeleguem remodeleguessa remodeleguessen remodeleguesses remodelegueu remodelegués remodeleguéssom remodeleguéssou remodelem remodelen remodeles remodelessa remodelessen remodelesses remodelessi remodelessin remodelessis remodeleu remodeli remodelin remodelis remodelo remodelos remodels remodelà remodelàiem remodelàieu remodelàrem remodelàreu remodelàs remodelàssem remodelàsseu remodelàssim remodelàssiu remodelàvem remodelàvets remodelàveu remodelàvom remodelés remodeléssem remodelésseu remodeléssim remodeléssiu remodelí sept v.cent val v
rimodellare

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
barbabietola

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
rimorchio

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
mulinello

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ bal eiv occ remoc remoga remoguda remogudes remoguem remoguen remoguera remogueren remogueres remogues remoguessen remoguesses remoguessin remoguessis remogueu remogui remoguin remoguis remogut remoguts remogué remoguérem remoguéreu remogués remoguéssem remoguésseu remoguéssim remoguéssiu remoguí remou remouen remouran remoure remourem remoureu remouria remourien remouries remourà remouràs remouré remouríem remouríeu remous removem removent removeu removia removien removies removíem removíeu v.cent val v
agitare

remunerar /re.mu.neˈɾa/ /re.mu.neˈɾaɾ/ /rə.mu.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ remuner remunera remunerada remunerades remuneram remunerant remunerar remunerara remuneraran remunerarem remuneraren remunerares remunerareu remuneraria remunerarien remuneraries remunerarà remuneraràs remuneraré remuneraríem remuneraríeu remunerassen remunerasses remunerassin remunerassis remunerat remunerats remunerau remunerava remuneraven remuneraves remunere remunerem remuneren remuneres remuneressen remuneresses remuneressin remuneressis remunereu remuneri remunerin remuneris remunero remunerà remuneràrem remuneràreu remuneràs remuneràssem remuneràsseu remuneràssim remuneràssiu remuneràvem remuneràveu remunerés remuneréssem remunerésseu remuneréssim remuneréssiu remunerí sept val v
rimunerare

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
renna

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
renale
Relatiu al ronyó.

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
redditizio
Que té una bona rendibilitat.

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
rendere
Reportar un benefici o utilitat.
arrendersi
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

renec /reˈnek/ n masc
parolaccia

renegar /re.neˈɣa/ /re.neˈɣaɾ/ /rə.nəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ reneg renega renegada renegades renegam renegant renegar renegara renegaran renegarem renegaren renegares renegareu renegaria renegarien renegaries renegarà renegaràs renegaré renegaríem renegaríeu renegassen renegasses renegassin renegassis renegat renegats renegau renegava renegaven renegaves renego renegue reneguem reneguen renegues reneguessen reneguesses reneguessin reneguessis renegueu renegui reneguin reneguis renegués reneguéssem reneguésseu reneguéssim reneguéssiu reneguí renegà renegàrem renegàreu renegàs renegàssem renegàsseu renegàssim renegàssiu renegàvem renegàveu sept v.cent val v
rinnegare

renegat /re.neˈɣat/ /rə.nəˈɣat/ adj masc
rinnegato

reng /ˈreŋ/ /ˈreŋk/ /ˈrɛŋ/ /ˈrɛŋk/ n masc
ring
Espai delimitat, generalment amb unes codes, per fer una competició de lluita.
Línia on es col·loquen persones o coses l'una al costat de l'altra.

reni n masc
renio

renill /reˈniʎ/ /rəˈniʎ/ n masc
nitrito

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ renill renilla renillada renillades renillam renillant renillar renillara renillaran renillarem renillaren renillares renillareu renillaria renillarien renillaries renillarà renillaràs renillaré renillaríem renillaríeu renillassen renillasses renillassin renillassis renillat renillats renillau renillava renillaven renillaves renille renillem renillen renilles renillessen renillesses renillessin renillessis renilleu renilli renillin renillis renillo renillà renillàrem renillàreu renillàs renillàssem renillàsseu renillàssim renillàssiu renillàvem renillàveu renillés renilléssem renillésseu renilléssim renilléssiu renillí sept val v
nitrire

renom n masc
soprannome
Nom amb què es coneix una persona i que no és el seu propi.
rinomato
Conegut per la seva bona reputació.

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
rinnovabile

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
lavatrice

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
lavare

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
sgridare

reomplir /re.omˈpli/ /re.omˈpliɾ/ /rə.umˈpli/ alg bal eiv occ reompl reomple reomplen reomplert reomplerta reomplertes reomplerts reomples reompli reomplia reomplida reomplides reomplien reomplies reompliguem reompligueu reomplim reomplin reomplint reomplir reomplira reompliran reomplirem reompliren reomplires reomplireu reompliria reomplirien reompliries reomplirà reompliràs reompliré reompliríem reompliríeu reomplis reomplissen reomplisses reomplissin reomplissis reomplit reomplits reompliu reomplo reomplí reomplíem reomplíeu reomplírem reomplíreu reomplís reomplíssem reomplísseu reomplíssim reomplíssiu reòmplic reòmpliga reòmpliguen reòmpligues sept v.cent val v
riempire

repapiejar /re.pa.pi.eˈd͡ʒa/ /re.pa.pi.eˈd͡ʒaɾ/ /re.pa.pi.eˈʒa/ /rə.pə.pi.əˈd͡ʒa/ /rə.pə.pi.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ repapiege repapiegem repapiegen repapieges repapiegessen repapiegesses repapiegessin repapiegessis repapiegeu repapiegi repapiegin repapiegis repapiegés repapiegéssem repapiegésseu repapiegéssim repapiegéssiu repapiegí repapieja repapiejada repapiejades repapiejant repapiejar repapiejara repapiejaran repapiejarem repapiejaren repapiejares repapiejareu repapiejaria repapiejarien repapiejaries repapiejarà repapiejaràs repapiejaré repapiejaríem repapiejaríeu repapiejassen repapiejasses repapiejat repapiejats repapiejava repapiejaven repapiejaves repapiejo repapiejà repapiejàrem repapiejàreu repapiejàssem repapiejàsseu repapiejàvem repapiejàveu sept val val (1) v
crema

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ bal n-occ occ reparteix reparteixen reparteixes reparteixi reparteixin reparteixis reparteixo repartesc repartesqui repartesquin repartesquis repartia repartida repartides repartien reparties repartiguem repartigueu repartim repartint repartir repartira repartiran repartirem repartiren repartires repartireu repartiria repartirien repartiries repartirà repartiràs repartiré repartiríem repartiríeu repartisc repartisca repartisquen repartisques repartissen repartisses repartissin repartissis repartit repartits repartiu repartix repartixen repartixes repartixo repartí repartíem repartíeu repartírem repartíreu repartís repartíssem repartísseu repartíssim repartíssiu sept val v
ripartire

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
pipita

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[repensar-se]], [[repensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ repens repensa repensada repensades repensam repensant repensar repensara repensaran repensarem repensaren repensares repensareu repensaria repensarien repensaries repensarà repensaràs repensaré repensaríem repensaríeu repensassen repensasses repensassin repensassis repensat repensats repensau repensava repensaven repensaves repense repensem repensen repenses repensessen repensesses repensessin repensessis repenseu repensi repensin repensis repenso repensà repensàrem repensàreu repensàs repensàssem repensàsseu repensàssim repensàssiu repensàvem repensàveu repensés repenséssem repensésseu repenséssim repenséssiu repensí sept val v
ripensare

repetició n fem
ripetizione
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetidament /re.peˌti.ðaˈmen/ /re.peˌti.ðaˈment/ /rə.pəˌti.ðəˈmen/ /rə.pəˌti.ðəˈment/ adv
ripetutamente

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
ripetere

repic /reˈpik/ /rəˈpik/ n masc
scroscio

repicar /re.piˈka/ /re.piˈkaɾ/ /rə.piˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ repic repica repicada repicades repicaia repicaien repicaies repicam repicant repicar repicara repicaran repicarem repicaren repicares repicareu repicaria repicarien repicaries repicariva repicariven repicarives repicarà repicaràs repicaré repicaríem repicaríeu repicarívem repicaríveu repicassen repicasses repicassin repicassis repicat repicats repicau repicava repicaven repicaves repicavi repicavo repico repicos repicà repicàiem repicàieu repicàrem repicàreu repicàs repicàssem repicàsseu repicàssim repicàssiu repicàvem repicàvets repicàveu repicàvom repique repiqueguem repiqueguessa repiqueguessen repiqueguesses repiquegueu repiquegués repiqueguéssom repiqueguéssou repiquem repiquen repiques repiquessa repiquessen repiquesses repiquessi repiquessin repiquessis repiqueu repiqui repiquin repiquis repiqués repiquéssem repiquésseu repiquéssim repiquéssiu repiquí sept v.cent val v
scrosciare

reposar /re.poˈza/ /re.poˈzaɾ/ /rə.poˈza/ /rə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reposa reposada reposades reposam reposant reposar reposara reposaran reposarem reposaren reposares reposareu reposaria reposarien reposaries reposarà reposaràs reposaré reposaríem reposaríeu reposassen reposasses reposassin reposassis reposat reposats reposau reposava reposaven reposaves repose reposem reposen reposes reposessen reposesses reposessin reposessis reposeu reposi reposin reposis reposo reposà reposàrem reposàreu reposàs reposàssem reposàsseu reposàssim reposàssiu reposàvem reposàveu reposés reposéssem reposésseu reposéssim reposéssiu reposí repòs sept val v
riporre
Posar de nou.
riposare
Una substància o un material, deixar de manipular-lo, o de fer altres operacions, perquè faci transformacions naturals per ell mateix.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
raffigurazione rappresentazzione
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
reppresentativo

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
rappresentare
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
Fer una interpretació en públic.
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
represivo

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
rappresaglia

reprimir /re.pɾiˈmi/ /re.pɾiˈmiɾ/ /rə.pɾiˈmi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reprimeix reprimeixa reprimeixen reprimeixes reprimeixi reprimeixin reprimeixis reprimeixo reprimeixs reprimesc reprimesca reprimesquen reprimesques reprimesqui reprimesquin reprimesquis reprimia reprimida reprimides reprimien reprimies reprimiguem reprimiguera reprimigueren reprimigueres reprimiguessen reprimiguesses reprimiguessin reprimiguessis reprimigueu reprimigueva reprimigueven reprimigueves reprimigué reprimiguérem reprimiguéreu reprimigués reprimiguéssem reprimiguésseu reprimiguéssim reprimiguéssiu reprimiguévem reprimiguéveu reprimim reprimint reprimir reprimira reprimiran reprimirem reprimiren reprimires reprimireu reprimiria reprimirien reprimiries reprimiriva reprimiriven reprimirives reprimirà reprimiràs reprimiré reprimiríem reprimiríeu reprimirívem reprimiríveu reprimisc reprimisca reprimisco reprimiscos reprimisquem reprimisquen reprimisques reprimisqueu reprimissa reprimissen reprimisses reprimissi reprimissin reprimissis reprimist reprimit reprimits reprimiu reprimiva reprimiven reprimives reprimix reprimixa reprimixen reprimixes reprimixi reprimixin reprimixis reprimixo reprimixos reprimí reprimíem reprimíets reprimíeu reprimírem reprimíreu reprimís reprimíscon reprimíssem reprimísseu reprimíssim reprimíssiu reprimíssom reprimíssou reprimívem reprimíveu reprimíxon sept v.cent val v
reprimere

reprivatitzar /re.pɾi.va.tiˈzaɾ/ /re.pɾi.βa.tiˈd͡za/ /re.pɾi.βa.tiˈza/ /rə.pɾi.və.tiˈd͡za/ /rə.pɾi.βə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reprivatitz reprivatitza reprivatitzada reprivatitzades reprivatitzaia reprivatitzaien reprivatitzaies reprivatitzam reprivatitzant reprivatitzar reprivatitzara reprivatitzaran reprivatitzarem reprivatitzaren reprivatitzares reprivatitzareu reprivatitzaria reprivatitzarien reprivatitzaries reprivatitzariva reprivatitzariven reprivatitzarives reprivatitzarà reprivatitzaràs reprivatitzaré reprivatitzaríem reprivatitzaríeu reprivatitzarívem reprivatitzaríveu reprivatitzassen reprivatitzasses reprivatitzassin reprivatitzassis reprivatitzat reprivatitzats reprivatitzau reprivatitzava reprivatitzaven reprivatitzaves reprivatitzavi reprivatitzavo reprivatitze reprivatitzeguem reprivatitzeguessa reprivatitzeguessen reprivatitzeguesses reprivatitzegueu reprivatitzegués reprivatitzeguéssom reprivatitzeguéssou reprivatitzem reprivatitzen reprivatitzes reprivatitzessa reprivatitzessen reprivatitzesses reprivatitzessi reprivatitzessin reprivatitzessis reprivatitzeu reprivatitzi reprivatitzin reprivatitzis reprivatitzo reprivatitzos reprivatitzs reprivatitzà reprivatitzàiem reprivatitzàieu reprivatitzàrem reprivatitzàreu reprivatitzàs reprivatitzàssem reprivatitzàsseu reprivatitzàssim reprivatitzàssiu reprivatitzàvem reprivatitzàvets reprivatitzàveu reprivatitzàvom reprivatitzés reprivatitzéssem reprivatitzésseu reprivatitzéssim reprivatitzéssiu reprivatitzí sept v.cent val v
riprivatizzare

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
riproduzione

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
sfida
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

repudiar /re.pu.ðiˈa/ /re.pu.ðiˈaɾ/ /rə.pu.ðiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ repudia repudiada repudiades repudiam repudiant repudiar repudiara repudiaran repudiarem repudiaren repudiares repudiareu repudiaria repudiarien repudiaries repudiarà repudiaràs repudiaré repudiaríem repudiaríeu repudiassen repudiasses repudiassin repudiassis repudiat repudiats repudiau repudiava repudiaven repudiaves repudie repudiem repudien repudies repudiessen repudiesses repudiessin repudiessis repudieu repudii repudio repudià repudiàrem repudiàreu repudiàs repudiàssem repudiàsseu repudiàssim repudiàssiu repudiàvem repudiàveu repudiés repudiéssem repudiésseu repudiéssim repudiéssiu repudií repudiï repudiïn repudiïs sept v.cent val v
repudiare

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputazione

repòs /reˈpɔs/ /rəˈpɔs/ n masc
riposo

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
repubblica

requesta /reˈkes.ta/ /rəˈkes.tə/ n fem
richiesta

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
niente
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
pregare

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
riscatto
Acció de rescatar.
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescatar /res.kaˈta/ /res.kaˈtaɾ/ /rəs.kəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rescat rescata rescatada rescatades rescataia rescataien rescataies rescatam rescatant rescatar rescatara rescataran rescatarem rescataren rescatares rescatareu rescataria rescatarien rescataries rescatariva rescatariven rescatarives rescatarà rescataràs rescataré rescataríem rescataríeu rescatarívem rescataríveu rescatassen rescatasses rescatassin rescatassis rescatat rescatats rescatau rescatava rescataven rescataves rescatavi rescatavo rescate rescateguem rescateguessa rescateguessen rescateguesses rescategueu rescategués rescateguéssom rescateguéssou rescatem rescaten rescates rescatessa rescatessen rescatesses rescatessi rescatessin rescatessis rescateu rescati rescatin rescatis rescato rescatos rescats rescatà rescatàiem rescatàieu rescatàrem rescatàreu rescatàs rescatàssem rescatàsseu rescatàssim rescatàssiu rescatàvem rescatàvets rescatàveu rescatàvom rescatés rescatéssem rescatésseu rescatéssim rescatéssiu rescatí sept v.cent val v
salvare

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
briglia diga

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
resilienza

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
resina
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resinós /re.ziˈnos/ /rə.ziˈnos/ adj masc
resinoso

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ bal occ resol resolc resoldran resoldre resoldrem resoldreu resoldria resoldrien resoldries resoldrà resoldràs resoldré resoldríem resoldríeu resolem resolen resolent resoleu resolga resolguem resolguen resolguera resolgueren resolgueres resolgues resolguessen resolguesses resolguessin resolguessis resolgueu resolgui resolguin resolguis resolgué resolguérem resolguéreu resolgués resolguéssem resolguésseu resolguéssim resolguéssiu resolguí resolia resolien resolies resols resolt resolta resoltes resolts resolíem resolíeu val v
risolvere
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.
Decidir, prendre una determinació.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
schienale

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
rispettare
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
rispetto

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
respirazione

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
respirare

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resplendeix resplendeixa resplendeixen resplendeixes resplendeixi resplendeixin resplendeixis resplendeixo resplendeixs resplendesc resplendesca resplendesquen resplendesques resplendesqui resplendesquin resplendesquis resplendia resplendida resplendides resplendien resplendies resplendiguem resplendiguera resplendigueren resplendigueres resplendiguessen resplendiguesses resplendiguessin resplendiguessis resplendigueu resplendigueva resplendigueven resplendigueves resplendigué resplendiguérem resplendiguéreu resplendigués resplendiguéssem resplendiguésseu resplendiguéssim resplendiguéssiu resplendiguévem resplendiguéveu resplendim resplendint resplendir resplendira resplendiran resplendirem resplendiren resplendires resplendireu resplendiria resplendirien resplendiries resplendiriva resplendiriven resplendirives resplendirà resplendiràs resplendiré resplendiríem resplendiríeu resplendirívem resplendiríveu resplendisc resplendisca resplendisco resplendiscos resplendisquem resplendisquen resplendisques resplendisqueu resplendissa resplendissen resplendisses resplendissi resplendissin resplendissis resplendist resplendit resplendits resplendiu resplendiva resplendiven resplendives resplendix resplendixa resplendixen resplendixes resplendixi resplendixin resplendixis resplendixo resplendixos resplendí resplendíem resplendíets resplendíeu resplendírem resplendíreu resplendís resplendíscon resplendíssem resplendísseu resplendíssim resplendíssiu resplendíssom resplendíssou resplendívem resplendíveu resplendíxon sept v.cent val v
splendere

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
rispondere
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
responsabilità

responsabilitzar /ras.pun.sa.βi.ɾiˈza/ /res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ responsabilitz responsabilitza responsabilitzada responsabilitzades responsabilitzam responsabilitzant responsabilitzar responsabilitzara responsabilitzaran responsabilitzarem responsabilitzaren responsabilitzares responsabilitzareu responsabilitzaria responsabilitzarien responsabilitzaries responsabilitzarà responsabilitzaràs responsabilitzaré responsabilitzaríem responsabilitzaríeu responsabilitzassen responsabilitzasses responsabilitzassin responsabilitzassis responsabilitzat responsabilitzats responsabilitzau responsabilitzava responsabilitzaven responsabilitzaves responsabilitze responsabilitzem responsabilitzen responsabilitzes responsabilitzessen responsabilitzesses responsabilitzessin responsabilitzessis responsabilitzeu responsabilitzi responsabilitzin responsabilitzis responsabilitzo responsabilitzà responsabilitzàrem responsabilitzàreu responsabilitzàs responsabilitzàssem responsabilitzàsseu responsabilitzàssim responsabilitzàssiu responsabilitzàvem responsabilitzàveu responsabilitzés responsabilitzéssem responsabilitzésseu responsabilitzéssim responsabilitzéssiu responsabilitzí sept val v
responsabilizzare

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
risposta
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressalt ressalta ressaltada ressaltades ressaltaia ressaltaien ressaltaies ressaltam ressaltant ressaltar ressaltara ressaltaran ressaltarem ressaltaren ressaltares ressaltareu ressaltaria ressaltarien ressaltaries ressaltariva ressaltariven ressaltarives ressaltarà ressaltaràs ressaltaré ressaltaríem ressaltaríeu ressaltarívem ressaltaríveu ressaltassen ressaltasses ressaltassin ressaltassis ressaltat ressaltats ressaltau ressaltava ressaltaven ressaltaves ressaltavi ressaltavo ressalte ressalteguem ressalteguessa ressalteguessen ressalteguesses ressaltegueu ressaltegués ressalteguéssom ressalteguéssou ressaltem ressalten ressaltes ressaltessa ressaltessen ressaltesses ressaltessi ressaltessin ressaltessis ressalteu ressalti ressaltin ressaltis ressalto ressaltos ressalts ressaltà ressaltàiem ressaltàieu ressaltàrem ressaltàreu ressaltàs ressaltàssem ressaltàsseu ressaltàssim ressaltàssiu ressaltàvem ressaltàvets ressaltàveu ressaltàvom ressaltés ressaltéssem ressaltésseu ressaltéssim ressaltéssiu ressaltí sept v.cent val v
risaltare

ressentiment /re.sen.tiˈmen/ /re.sen.tiˈment/ /rə.sən.tiˈmen/ /rə.sən.tiˈment/ n masc
risentimento

ressenya /reˈsɛ.ɲa/ /rəˈsɛ.ɲə/ n fem
rassegna

ressenyar /re.seˈɲa/ /re.seˈɲaɾ/ /rə.səˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resseny ressenya ressenyada ressenyades ressenyaia ressenyaien ressenyaies ressenyam ressenyant ressenyar ressenyara ressenyaran ressenyarem ressenyaren ressenyares ressenyareu ressenyaria ressenyarien ressenyaries ressenyariva ressenyariven ressenyarives ressenyarà ressenyaràs ressenyaré ressenyaríem ressenyaríeu ressenyarívem ressenyaríveu ressenyassen ressenyasses ressenyassin ressenyassis ressenyat ressenyats ressenyau ressenyava ressenyaven ressenyaves ressenyavi ressenyavo ressenye ressenyeguem ressenyeguessa ressenyeguessen ressenyeguesses ressenyegueu ressenyegués ressenyeguéssom ressenyeguéssou ressenyem ressenyen ressenyes ressenyessa ressenyessen ressenyesses ressenyessi ressenyessin ressenyessis ressenyeu ressenyi ressenyin ressenyis ressenyo ressenyos ressenys ressenyà ressenyàiem ressenyàieu ressenyàrem ressenyàreu ressenyàs ressenyàssem ressenyàsseu ressenyàssim ressenyàssiu ressenyàvem ressenyàvets ressenyàveu ressenyàvom ressenyés ressenyéssem ressenyésseu ressenyéssim ressenyéssiu ressenyí sept v.cent val v
passare in rassegna

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n fem
socra nonna

ressol /reˈsɔɫ/ /rəˈsɔɫ/ n masc
riverbero

resta /ˈres.ta/ n fem
sottrazione
Operació matemàtica consistent en calcular allò que queda del total després de perdre o treure'n una part.
resto
Manera de referir-se a la part que roman d'altres parts ja citades.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
restare
No moure’s del lloc on hom és.
Subsistir després d'haver-se gastat una quantitat, especialment de diners.
sottrarre
Treure'n una part del total.
(aritmètica) Sostreure, esbrinar quina quantitat roman d'un total després d'haver-ne llevat una part.
rinviare
(esports de pilota) Tornar la pilota, el volant o la bola procedent d'un servei.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
ristorante

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ restaur restaura restaurada restaurades restauram restaurant restaurar restaurara restauraran restaurarem restauraren restaurares restaurareu restauraria restaurarien restauraries restaurarà restauraràs restauraré restauraríem restauraríeu restaurassen restaurasses restaurassin restaurassis restaurat restaurats restaurau restaurava restauraven restauraves restaure restaurem restauren restaures restauressen restauresses restauressin restauressis restaureu restauri restaurin restauris restauro restaurà restauràrem restauràreu restauràs restauràssem restauràsseu restauràssim restauràssiu restauràvem restauràveu restaurés restauréssem restaurésseu restauréssim restauréssiu restaurí sept val v
restaurare

restituir /res.ti.tuˈi/ /res.ti.tuˈiɾ/ /rəs.ti.tuˈi/ bal n-occ occ restitueix restitueixen restitueixes restitueixi restitueixin restitueixis restitueixo restituesc restituesqui restituesquin restituesquis restituint restituir restituiran restituirem restituireu restituiria restituirien restituiries restituirà restituiràs restituiré restituiríem restituiríeu restituí restituíem restituíeu restituírem restituíreu restituís restituíssem restituísseu restituíssim restituíssiu restituïa restituïda restituïdes restituïen restituïes restituïguem restituïgueu restituïm restituïra restituïren restituïres restituïsc restituïsca restituïsquen restituïsques restituïssen restituïsses restituïssin restituïssis restituït restituïts restituïu restituïx restituïxen restituïxes restituïxo sept val v
restituire
Tornar, fer recobrar a algú una cosa que havia tingut.
Tornar una cosa a l’estat que havia tingut.

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
risultato

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
risurrezione resurrezione

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
rete

retallada /re.taˈʎa.ða/ /rə.təˈʎa.ðə/ n fem
ritaglio
Acció i efecte de retallar.

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ n masc
pala d'altare

reteixir /re.tejˈʃi/ /re.tejˈʃiɾ/ /re.teˈʃi/ /rə.təˈʃi/ alg bal eiv mall n-occ occ reteixeix reteixeixen reteixeixes reteixeixi reteixeixin reteixeixis reteixeixo reteixeixs reteixesc reteixesca reteixesquen reteixesques reteixesqui reteixesquin reteixesquis reteixia reteixida reteixides reteixien reteixies reteixiguem reteixigueu reteixim reteixint reteixir reteixira reteixiran reteixirem reteixiren reteixires reteixireu reteixiria reteixirien reteixiries reteixirà reteixiràs reteixiré reteixiríem reteixiríeu reteixisc reteixisca reteixisquen reteixisques reteixissen reteixisses reteixissin reteixissis reteixit reteixits reteixiu reteixix reteixixen reteixixes reteixixo reteixí reteixíem reteixíeu reteixírem reteixíreu reteixís reteixíssem reteixísseu reteixíssim reteixíssiu retix retixa retixen retixes retixi retixin retixis sept v.cent val v
ritessere

retenir /re.teˈni/ /re.teˈniɾ/ /rə.təˈni/ alg bal eiv occ retenc retendran retendrem retendreu retendria retendrien retendries retendrà retendràs retendré retendríem retendríeu retenen retenguda retengudes retenguem retengueren retengueres retenguessin retenguessis retengueu retengui retenguin retenguis retengut retenguts retengué retenguérem retenguéreu retengués retenguéssim retenguéssiu retenguí retenia retenien retenies retenim retenint retenir reteniu retens reteníem reteníeu retinc retindran retindrem retindreu retindria retindrien retindries retindrà retindràs retindré retindríem retindríeu retinga retinguda retingudes retinguem retinguen retinguera retingueren retingueres retingues retinguessen retinguesses retinguessin retinguessis retingueu retingui retinguin retinguis retingut retinguts retingué retinguérem retinguéreu retingués retinguéssem retinguésseu retinguéssim retinguéssiu retinguí reté retén retín v.cent val v
ritenere
Impedir la marxa d'algú.

retenyir /re.teˈɲi/ /re.teˈɲiɾ/ /rə.təˈɲi/ alg bal eiv mall n-occ occ reteixeix reteixeixen reteixeixes reteixeixi reteixeixin reteixeixis reteixeixo reteixeixs reteixesc reteixesca reteixesquen reteixesques reteixesqui reteixesquin reteixesquis reteixia reteixida reteixides reteixien reteixies reteixiguem reteixigueu reteixim reteixint reteixir reteixira reteixiran reteixirem reteixiren reteixires reteixireu reteixiria reteixirien reteixiries reteixirà reteixiràs reteixiré reteixiríem reteixiríeu reteixisc reteixisca reteixisquen reteixisques reteixissen reteixisses reteixissin reteixissis reteixit reteixits reteixiu reteixix reteixixen reteixixes reteixixo reteixí reteixíem reteixíeu reteixírem reteixíreu reteixís reteixíssem reteixísseu reteixíssim reteixíssiu retix retixa retixen retixes retixi retixin retixis sept v.cent val v
retingere

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
retina

retirar /re.tiˈɾa/ /re.tiˈɾaɾ/ /rə.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retir retira retirada retirades retiram retirant retirar retirara retiraran retirarem retiraren retirares retirareu retiraria retirarien retiraries retirarà retiraràs retiraré retiraríem retiraríeu retirassen retirasses retirassin retirassis retirat retirats retirau retirava retiraven retiraves retire retirem retiren retires retiressen retiresses retiressin retiressis retireu retiri retirin retiris retiro retirà retiràrem retiràreu retiràs retiràssem retiràsseu retiràssim retiràssiu retiràvem retiràveu retirés retiréssem retirésseu retiréssim retiréssiu retirí sept val v
ritirare
Apartar, allunyar una cosa d'altres.

retornar /re.torˈna/ /re.toɾˈna/ /re.toɾˈnaɾ/ /rə.toɾˈna/ /rə.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retorn retorna retornada retornades retornam retornant retornar retornara retornaran retornarem retornaren retornares retornareu retornaria retornarien retornaries retornarà retornaràs retornaré retornaríem retornaríeu retornassen retornasses retornassin retornassis retornat retornats retornau retornava retornaven retornaves retorne retornem retornen retornes retornessen retornesses retornessin retornessis retorneu retorni retornin retornis retorno retornà retornàrem retornàreu retornàs retornàssem retornàsseu retornàssim retornàssiu retornàvem retornàveu retornés retornéssem retornésseu retornéssim retornéssiu retorní sept val v
ritornare
Tornar una cosa a qui la tenia abans.
Tornar al lloc o la situació on era abans.

retorsió /re.toɾ.siˈo/ /rə.tuɾ.siˈo/ n fem
ritorsione

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
ritratto

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ bal occ ret reta retem reten retent retera reteren reteres retes retessen retesses retessin retessis reteu reti retia retien reties retin retis reto retran retre retrem retreu retria retrien retries retrà retràs retré retríem retríeu rets retuda retudes retut retuts reté retérem retéreu retés retéssem retésseu retéssim retéssiu retí retíem retíeu sept val v
rendere
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
Concedir a algú allò que li és degut sense que ho demani, només per ser mereixedor.
consegnare
Renunciar a les aspiracions en ser vençut per un enemic.

retribució /re.tɾi.bu.siˈo/ /rə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
retribuzione

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ n masc
retrovirus

retòrcer /reˈtɔr.se/ /reˈtɔɾ.se/ /reˈtɔɾ.seɾ/ /rəˈtɔr.sə/ bal eiv occ retorcem retorcen retorcent retorcera retorceran retorcerem retorceren retorceres retorcereu retorceria retorcerien retorceries retorcerà retorceràs retorceré retorceríem retorceríeu retorces retorcessen retorcesses retorcessin retorcessis retorceu retorci retorcia retorcien retorcies retorcin retorcis retorcé retorcérem retorcéreu retorcés retorcéssem retorcésseu retorcéssim retorcéssiu retorcí retorcíem retorcíeu retort retorta retortes retorts retorç retorça retorço retorçuda retorçudes retorçut retorçuts retòrcer sept val v
ritorcere
Tòrcer molt, amb força.
Unir fils amb una torsió conjunta.

reunir /re.uˈni/ /re.uˈniɾ/ /rə.uˈni/ bal n-occ occ reuneix reuneixen reuneixes reuneixi reuneixin reuneixis reuneixo reunesc reunesqui reunesquin reunesquis reunia reunida reunides reunien reunies reuniguem reunigueu reunim reunint reunir reunira reuniran reunirem reuniren reunires reunireu reuniria reunirien reuniries reunirà reuniràs reuniré reuniríem reuniríeu reunisc reunisca reunisquen reunisques reunissen reunisses reunissin reunissis reunit reunits reuniu reunix reunixen reunixes reunixo reuní reuníem reuníeu reunírem reuníreu reunís reuníssem reunísseu reuníssim reuníssiu sept val v
riunire
Unir diferents parts separades.
Aplegar diverses persones en un mateix lloc.

reunió /re.u.niˈo/ n fem
incontro
riunione
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revaccinar /re.vak.siˈnaɾ/ /re.βak.siˈna/ /rə.vək.siˈna/ /rə.βək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revaccina revaccinada revaccinades revaccinam revaccinant revaccinar revaccinara revaccinaran revaccinarem revaccinaren revaccinares revaccinareu revaccinaria revaccinarien revaccinaries revaccinarà revaccinaràs revaccinaré revaccinaríem revaccinaríeu revaccinassen revaccinasses revaccinassin revaccinassis revaccinat revaccinats revaccinau revaccinava revaccinaven revaccinaves revaccine revaccinem revaccinen revaccines revaccinessen revaccinesses revaccinessin revaccinessis revaccineu revaccini revaccinin revaccinis revaccino revaccinà revaccinàrem revaccinàreu revaccinàs revaccinàssem revaccinàsseu revaccinàssim revaccinàssiu revaccinàvem revaccinàveu revaccinés revaccinéssem revaccinésseu revaccinéssim revaccinéssiu revacciní revaccín sept val v
rivaccinare

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revel revela revelada revelades revelam revelant revelar revelara revelaran revelarem revelaren revelares revelareu revelaria revelarien revelaries revelarà revelaràs revelaré revelaríem revelaríeu revelassen revelasses revelassin revelassis revelat revelats revelau revelava revelaven revelaves revele revelem revelen reveles revelessen revelesses revelessin revelessis reveleu reveli revelin revelis revelo revelà revelàrem revelàreu revelàs revelàssem revelàsseu revelàssim revelàssiu revelàvem revelàveu revelés reveléssem revelésseu reveléssim reveléssiu revelí sept val v
rivelare
Fer conèixer alguna cosa amagada.

revenjar-se /re.veɲˈd͡ʒaɾ.se/ /re.βeɲˈd͡ʒar.se/ /re.βeɲˈd͡ʒaɾ.se/ /rə.vəɲ.ʒərˈsə/ /rə.vəɲˈʒaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ revenge revengem revengen revenges revengessen revengesses revengessin revengessis revengeu revengi revengin revengis revengés revengéssem revengésseu revengéssim revengéssiu revengí revenj revenja revenjada revenjades revenjam revenjant revenjar revenjara revenjaran revenjarem revenjaren revenjares revenjareu revenjaria revenjarien revenjaries revenjarà revenjaràs revenjaré revenjaríem revenjaríeu revenjassen revenjasses revenjassin revenjassis revenjat revenjats revenjau revenjava revenjaven revenjaves revenjo revenjà revenjàrem revenjàreu revenjàs revenjàssem revenjàsseu revenjàssim revenjàssiu revenjàvem revenjàveu sept val v
vendicarsi

revestir /re.vesˈtiɾ/ /re.βesˈti/ /rə.vəsˈti/ /rə.βəsˈti/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ revesteix revesteixen revesteixes revesteixi revesteixin revesteixis revesteixo revesteixs revestesc revestesca revestesquen revestesques revestesqui revestesquin revestesquis revestia revestida revestides revestien revesties revestiguem revestigueu revestim revestint revestir revestira revestiran revestirem revestiren revestires revestireu revestiria revestirien revestiries revestirà revestiràs revestiré revestiríem revestiríeu revestisc revestisca revestisquen revestisques revestissen revestisses revestissin revestissis revestit revestits revestiu revestix revestixen revestixes revestixo revestí revestíem revestíeu revestírem revestíreu revestís revestíssem revestísseu revestíssim revestíssiu revist revista revisten revistes sept v.cent val v
rivestire

reveure /reˈvew.ɾe/ /reˈβew.ɾe/ /rəˈvəw.ɾə/ /rəˈvɛw.ɾə/ /rəˈβɛw.ɾə/ bal occ reveem reveent reveeu revegem revegen reveges revegeu revegi revegin revegis reveia reveiem reveien reveient reveieren reveieres reveies reveiessen reveiesses reveiessin reveiessis reveieu reveig reveim reveis reveié reveiérem reveiéreu reveiés reveiéssem reveiésseu reveiéssim reveiéssiu reveja revera reveren reveres revessin revessis reveu reveuen reveuran reveure reveurem reveureu reveuria reveurien reveuries reveurà reveuràs reveuré reveuríem reveuríeu reveus revist revista revistes revistos reviu revèiem revèieu revéiem revéieu revérem revéreu revés revéssim revéssiu revéu val v
rivedere

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ n fem
revittimizzazione

revifar /re.viˈfaɾ/ /re.βiˈfa/ /rə.viˈfa/ /rə.βiˈfa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ revif revifa revifada revifades revifaia revifaien revifaies revifam revifant revifar revifara revifaran revifarem revifaren revifares revifareu revifaria revifarien revifaries revifariva revifariven revifarives revifarà revifaràs revifaré revifaríem revifaríeu revifarívem revifaríveu revifassen revifasses revifassin revifassis revifat revifats revifau revifava revifaven revifaves revifavi revifavo revife revifeguem revifeguessa revifeguessen revifeguesses revifegueu revifegués revifeguéssom revifeguéssou revifem revifen revifes revifessa revifessen revifesses revifessi revifessin revifessis revifeu revifi revifin revifis revifo revifos revifs revifà revifàiem revifàieu revifàrem revifàreu revifàs revifàssem revifàsseu revifàssim revifàssiu revifàvem revifàvets revifàveu revifàvom revifés reviféssem revifésseu reviféssim reviféssiu revifí sept v.cent val v
ravvivare

revisar //ɾe.βiˈˈzaɾ/ /re.viˈzaɾ/ /re.βiˈza/ /rə.viˈza/ /rə.βiˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ revisa revisada revisades revisaia revisaien revisaies revisam revisant revisar revisara revisaran revisarem revisaren revisares revisareu revisaria revisarien revisaries revisariva revisariven revisarives revisarà revisaràs revisaré revisaríem revisaríeu revisarívem revisaríveu revisassen revisasses revisassin revisassis revisat revisats revisau revisava revisaven revisaves revisavi revisavo revise reviseguem reviseguessa reviseguessen reviseguesses revisegueu revisegués reviseguéssom reviseguéssou revisem revisen revises revisessa revisessen revisesses revisessi revisessin revisessis reviseu revisi revisin revisis reviso revisos revisà revisàiem revisàieu revisàrem revisàreu revisàs revisàssem revisàsseu revisàssim revisàssiu revisàvem revisàvets revisàveu revisàvom revisés reviséssem revisésseu reviséssim reviséssiu revisí revís sept v.cent val v
riesaminare

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
revisione

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revoc revoca revocada revocades revocam revocant revocar revocara revocaran revocarem revocaren revocares revocareu revocaria revocarien revocaries revocarà revocaràs revocaré revocaríem revocaríeu revocassen revocasses revocassin revocassis revocat revocats revocau revocava revocaven revocaves revoco revocà revocàrem revocàreu revocàs revocàssem revocàsseu revocàssim revocàssiu revocàvem revocàveu revoque revoquem revoquen revoques revoquessen revoquesses revoquessin revoquessis revoqueu revoqui revoquin revoquis revoqués revoquéssem revoquésseu revoquéssim revoquéssiu revoquí sept val v
revocare

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
rivoluzionario
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
rivoluzionario
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
rivoluzione
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
risata

rialler /ri.aˈʎe/ /ri.aˈʎeɾ/ /ri.əˈje/ /ri.əˈʎe/ adj masc
ridente
Que riu sovint, amb facilitat.
De bon aspecte que genera un sentiment d’alegria.

riba /ˈri.ba/ n fem
sponda

ribot /riˈβɔt/ n masc
pialla

ric /ˈrik/ adj masc
ricco
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
ridicolo
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
corrente ruscello

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
riffa

rifar /riˈfa/ /riˈfaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rif rifa rifada rifades rifaia rifaien rifaies rifam rifant rifar rifara rifaran rifarem rifaren rifares rifareu rifaria rifarien rifaries rifariva rifariven rifarives rifarà rifaràs rifaré rifaríem rifaríeu rifarívem rifaríveu rifassen rifasses rifassin rifassis rifat rifats rifau rifava rifaven rifaves rifavi rifavo rife rifeguem rifeguessa rifeguessen rifeguesses rifegueu rifegués rifeguéssom rifeguéssou rifem rifen rifes rifessa rifessen rifesses rifessi rifessin rifessis rifeu rifi rifin rifis rifo rifos rifs rifà rifàiem rifàieu rifàrem rifàreu rifàs rifàssem rifàsseu rifàssim rifàssiu rifàvem rifàvets rifàveu rifàvom rifés riféssem rifésseu riféssim riféssiu rifí sept v.cent val v
sorteggiare

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rima
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
rinoceronte

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
ricchezza

risc n masc
rischio

ritme /ˈrid.me/ n masc
ritmo

riu n masc
fiume rivo
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
risata riso
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
ridere risata
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
rivale

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
vestiti abbigliamento

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
rubare

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
rapina

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robusto

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubino
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roc /ˈrɔk/ n masc
rocco
(heràldica) Representació heràldica de la torre o roc del joc d'escacs

rocambolesc /ro.kam.boˈɫesk/ /ru.kəm.buˈɫɛsk/ adj masc
rocambolesco

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
ruota
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
ruota panoramica

rodal /roˈðaɫ/ /ruˈðaɫ/ n masc
rotolo
Espai amb forma circular.

rodalia /ro.ðaˈɫi.a/ /ro.ðəˈɫi.ə/ /ru.ðəˈɫi.ə/ n fem
dintorni

rodamón /ˌrɔ.ðaˈmon/ /ˌrɔ.ðəˈmon/ n neut
giramondo

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rod roda rodada rodades rodam rodant rodar rodara rodaran rodarem rodaren rodares rodareu rodaria rodarien rodaries rodarà rodaràs rodaré rodaríem rodaríeu rodassen rodasses rodassin rodassis rodat rodats rodau rodava rodaven rodaves rode rodem roden rodes rodessen rodesses rodessin rodessis rodeu rodi rodin rodis rodo rodà rodàrem rodàreu rodàs rodàssem rodàsseu rodàssim rodàssiu rodàvem rodàveu rodés rodéssem rodésseu rodéssim rodéssiu rodí sept val v
rotare
Moure's fent voltes com una roda.
girare
Recórrer un lloc d’un costat a l’altre.

rodella /roˈðe.ʎa/ /roˈðe.ʎə/ /ruˈðe.ʎə/ n fem
rotella
Escut circular que s'emprava per protegir el cos pel davant mentre l'esquena quedava protegida amb la d'un company.

rodeta /roˈðe.ta/ /roˈðə.tə/ /ruˈðɛ.tə/ n fem
rotella

rodi n masc
rodio

rodolí n masc
distico
Conjunt dels dos versos de cada quadre d'un auca i per extensió, conjunt de dos versos aparellats.

rodona /roˈðo.na/ /roˈðo.nə/ /ruˈðo.nə/ n masc
semibreve

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
rotondo
De forma de cercle.

roent /roˈen/ /roˈent/ /ruˈen/ adj masc
raggante

roentgeni n masc
roentgenio

rogenc /ruˈʒɛŋ/ adj masc
rossastro

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ adj masc
romaico
neogrec (relatiu al grec modern)

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ n masc
romaico
grec modern

romandre /roˈman.dɾe/ /roˈman.dɾə/ /ruˈman.dɾə/ bal occ roman romanc romandran romandre romandrem romandreu romandria romandrien romandries romandrà romandràs romandré romandríem romandríeu romanem romanen romanent romaneu romanga romanguem romanguen romanguera romangueren romangueres romangues romanguessen romanguesses romanguessin romanguessis romangueu romangui romanguin romanguis romangué romanguérem romanguéreu romangués romanguéssem romanguésseu romanguéssim romanguéssiu romanguí romania romanien romanies romans romaníem romaníeu romasa romases romasos romàs val v
rimanere

romanent /ro.maˈnen/ /ro.maˈnent/ /ro.məˈnent/ /ru.məˈnen/ n masc
rimanenza
Part del benefici d'una empresa, pendent d'ésser repartit entre els socis.

romanista /ro.maˈnis.ta/ /ro.maˈnis.te/ /ro.məˈnis.tə/ /ru.məˈnis.tə/ n neut
romanista
Expert en dret romà.
Estudiós de la romanística, les llengües romàniques.

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
romanizzazione

romantitzar /ro.man.tiˈd͡za/ /ro.man.tiˈza/ /ro.man.tiˈzaɾ/ /ro.mən.tiˈd͡za/ /ru.mən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ romantitz romantitza romantitzada romantitzades romantitzam romantitzant romantitzar romantitzara romantitzaran romantitzarem romantitzaren romantitzares romantitzareu romantitzaria romantitzarien romantitzaries romantitzarà romantitzaràs romantitzaré romantitzaríem romantitzaríeu romantitzassen romantitzasses romantitzassin romantitzassis romantitzat romantitzats romantitzau romantitzava romantitzaven romantitzaves romantitze romantitzem romantitzen romantitzes romantitzessen romantitzesses romantitzessin romantitzessis romantitzeu romantitzi romantitzin romantitzis romantitzo romantitzà romantitzàrem romantitzàreu romantitzàs romantitzàssem romantitzàsseu romantitzàssim romantitzàssiu romantitzàvem romantitzàveu romantitzés romantitzéssem romantitzésseu romantitzéssim romantitzéssiu romantitzí sept val v
romantizzare

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ adj masc
romancio
De la llengua pròpia dels Grisons.

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
romancio
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
volgare
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.
romanzo
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
romance
Composició poètica que consta de versos parells amb rima assonant.

romança /roˈman.sa/ /roˈman.sə/ /ruˈman.sə/ n fem
romanza
Composició lírica escrita per a ser cantada.

romanço /roˈman.so/ /ruˈman.su/ n masc
storie
(plural) dilacions, històries vanes

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
rumeno
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rosmarino
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

romboïdal /rom.bo.iˈðaɫ/ /rum.bu.iˈðaɫ/ adj
romboidale

romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ n masc
romeo

rompre el glaç v
rompere il ghiaccio

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
romano
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantico

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ ronca roncs adj masc
rauco
Que té ronquera.
affiocato
Veu o so tosc i aspre.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ n masc
russo
Soroll que es fa roncant.

roncador /roŋ.kaˈðo/ /roŋ.kaˈðoɾ/ /roŋ.kəˈðo/ /ruŋ.kəˈðo/ n masc
pesce arabo

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
russare ronfare

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
rene
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
rocchetto
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
biondo

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
rosa
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rosa
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
rosa
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
rugiada

rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ n fem
rosalia

rosar /roˈza/ /roˈzaɾ/ /ruˈza/ v
brinare

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosario
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
rosicchiare
Mossegar una cosa dura emportant-se petites parts, esmicar-la a poc a poc.
divorare rodere
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
papavero

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rossege rossegem rossegen rosseges rossegessen rossegesses rossegessin rossegessis rossegeu rossegi rossegin rossegis rossegés rossegéssem rossegésseu rossegéssim rossegéssiu rossegí rosseig rosseja rossejada rossejades rossejam rossejant rossejar rossejara rossejaran rossejarem rossejaren rossejares rossejareu rossejaria rossejarien rossejaries rossejarà rossejaràs rossejaré rossejaríem rossejaríeu rossejassen rossejasses rossejassin rossejassis rossejat rossejats rossejau rossejava rossejaven rossejaves rossejo rossejà rossejàrem rossejàreu rossejàs rossejàssem rossejàsseu rossejàssim rossejàssiu rossejàvem rossejàveu sept val v
rosolare
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
usignolo
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
finferlo
Bolet de color groguenc comestible (Cantharellus cibarius).

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
al forno

rot /ˈrot/ n masc
rutto

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
eruttare

rotllana /roɫˈɫa.nə/ /roʎˈʎa.na/ /ruɫˈɫa.nə/ /ruʎˈʎa.nə/ n fem
cerchio

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
anello

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rotatoria
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
quercia farnia

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
ruggine
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
rosso d'uovo tuorlo
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rovellar /ro.veˈʎaɾ/ /ro.vəˈʎa/ /ro.βeˈʎa/ /ru.vəˈja/ /ru.βəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rovell rovella rovellada rovellades rovellaia rovellaien rovellaies rovellam rovellant rovellar rovellara rovellaran rovellarem rovellaren rovellares rovellareu rovellaria rovellarien rovellaries rovellariva rovellariven rovellarives rovellarà rovellaràs rovellaré rovellaríem rovellaríeu rovellarívem rovellaríveu rovellassen rovellasses rovellassin rovellassis rovellat rovellats rovellau rovellava rovellaven rovellaves rovellavi rovellavo rovelle rovelleguem rovelleguessa rovelleguessen rovelleguesses rovellegueu rovellegués rovelleguéssom rovelleguéssou rovellem rovellen rovelles rovellessa rovellessen rovellesses rovellessi rovellessin rovellessis rovelleu rovelli rovellin rovellis rovello rovellos rovells rovellà rovellàiem rovellàieu rovellàrem rovellàreu rovellàs rovellàssem rovellàsseu rovellàssim rovellàssiu rovellàvem rovellàvets rovellàveu rovellàvom rovellés rovelléssem rovellésseu rovelléssim rovelléssiu rovellí sept v.cent val v
ossidare

roí /roˈi/ /ruˈi/ adj masc
vile

rubidi n masc
rubidio

rude /ˈru.ðe/ /ˈru.ðə/ adj
rude

rufa /ˈru.fa/ /ˈru.fə/ n fem
bufera

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ruix ruixa ruixada ruixades ruixaia ruixaien ruixaies ruixam ruixant ruixar ruixara ruixaran ruixarem ruixaren ruixares ruixareu ruixaria ruixarien ruixaries ruixariva ruixariven ruixarives ruixarà ruixaràs ruixaré ruixaríem ruixaríeu ruixarívem ruixaríveu ruixassen ruixasses ruixassin ruixassis ruixat ruixats ruixau ruixava ruixaven ruixaves ruixavi ruixavo ruixe ruixeguem ruixeguessa ruixeguessen ruixeguesses ruixegueu ruixegués ruixeguéssom ruixeguéssou ruixem ruixen ruixes ruixessa ruixessen ruixesses ruixessi ruixessin ruixessis ruixeu ruixi ruixin ruixis ruixo ruixos ruixs ruixà ruixàiem ruixàieu ruixàrem ruixàreu ruixàs ruixàssem ruixàsseu ruixàssim ruixàssiu ruixàvem ruixàvets ruixàveu ruixàvom ruixés ruixéssem ruixésseu ruixéssim ruixéssiu ruixí sept v.cent val v
spruzzare

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
doccia

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
direzione

rumiar /ru.miˈa/ /ru.miˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rumia rumiada rumiades rumiam rumiant rumiar rumiara rumiaran rumiarem rumiaren rumiares rumiareu rumiaria rumiarien rumiaries rumiarà rumiaràs rumiaré rumiaríem rumiaríeu rumiassen rumiasses rumiassin rumiassis rumiat rumiats rumiau rumiava rumiaven rumiaves rumie rumiem rumien rumies rumiessen rumiesses rumiessin rumiessis rumieu rumii rumio rumià rumiàrem rumiàreu rumiàs rumiàssem rumiàsseu rumiàssim rumiàssiu rumiàvem rumiàveu rumiés rumiéssem rumiésseu rumiéssim rumiéssiu rumií rumiï rumiïn rumiïs sept val v
rimuginare

rumor n
romore pettegolezzo

rural /ruˈɾaɫ/ adj
rurale

rusc /ˈrusk/ n masc
alveare arnia

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
russo-ucraino

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
via

ruteni n masc
rutenio

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordio

rutllar /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫaɾ/ /ruʎˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rutll rutlla rutllada rutllades rutllaia rutllaien rutllaies rutllam rutllant rutllar rutllara rutllaran rutllarem rutllaren rutllares rutllareu rutllaria rutllarien rutllaries rutllariva rutllariven rutllarives rutllarà rutllaràs rutllaré rutllaríem rutllaríeu rutllarívem rutllaríveu rutllassen rutllasses rutllassin rutllassis rutllat rutllats rutllau rutllava rutllaven rutllaves rutllavi rutllavo rutlle rutlleguem rutlleguessa rutlleguessen rutlleguesses rutllegueu rutllegués rutlleguéssom rutlleguéssou rutllem rutllen rutlles rutllessa rutllessen rutllesses rutllessi rutllessin rutllessis rutlleu rutlli rutllin rutllis rutllo rutllos rutlls rutllà rutllàiem rutllàieu rutllàrem rutllàreu rutllàs rutllàssem rutllàsseu rutllàssim rutllàssiu rutllàvem rutllàvets rutllàveu rutllàvom rutllés rutlléssem rutllésseu rutlléssim rutlléssiu rutllí sept v.cent val v
andare
Estar en funcionament un mecanisme.
Voltar una cosa sobre ella mateixa.
Anar amb fluïdesa.

ruïna /ruˈi.na/ n fem
rovina

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
rabbia
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
raffica

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
rapido veloce
Que va a molta velocitat.

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
rombo chiodato

rèmora /ˈrɛ.mo.ɾa/ /ˈrɛ.mo.ɾə/ /ˈrɛ.mu.ɾə/ n fem
remora
(figurat) Per extensió, obstacle o càrrega que dificulta l'avanç de quelcom.

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reptile rettile

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
rigido

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
rimmel

rínxol /ˈriɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃuɫ/ n masc
ricciolo

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
rotula

rúbrica /ˈru.bɾi.ka/ /ˈru.βɾi.kə/ n fem
firma
Conjunt de traços que fa servir una persona, generalment sempre iguals, per identificar-se en una signatura.

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rustico

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
sano
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
linfa

sabata /saˈba.ta/ n fem
scarpa

sabatejar /sa.ba.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βa.teˈd͡ʒa/ /sa.βa.teˈʒa/ /sə.bə.təˈd͡ʒa/ /sə.bə.təˈʒa/ /sə.βə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sabatege sabategem sabategen sabateges sabategessen sabategesses sabategessin sabategessis sabategeu sabategi sabategin sabategis sabategés sabategéssem sabategésseu sabategéssim sabategéssiu sabategí sabateig sabateja sabatejada sabatejades sabatejam sabatejant sabatejar sabatejara sabatejaran sabatejarem sabatejaren sabatejares sabatejareu sabatejaria sabatejarien sabatejaries sabatejarà sabatejaràs sabatejaré sabatejaríem sabatejaríeu sabatejassen sabatejasses sabatejassin sabatejassis sabatejat sabatejats sabatejau sabatejava sabatejaven sabatejaves sabatejo sabatejà sabatejàrem sabatejàreu sabatejàs sabatejàssem sabatejàsseu sabatejàssim sabatejàssiu sabatejàvem sabatejàveu sept v.cent val v
calpestare

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
calzolaio
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
pantofola
Sabata lleugera per estar per casa.

sabatitzar /sa.βa.tiˈd͡za/ /sa.βa.tiˈzaɾ/ /sə.βə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sabatitz sabatitza sabatitzada sabatitzades sabatitzaia sabatitzaien sabatitzaies sabatitzam sabatitzant sabatitzar sabatitzara sabatitzaran sabatitzarem sabatitzaren sabatitzares sabatitzareu sabatitzaria sabatitzarien sabatitzaries sabatitzariva sabatitzariven sabatitzarives sabatitzarà sabatitzaràs sabatitzaré sabatitzaríem sabatitzaríeu sabatitzarívem sabatitzaríveu sabatitzassen sabatitzasses sabatitzassin sabatitzassis sabatitzat sabatitzats sabatitzau sabatitzava sabatitzaven sabatitzaves sabatitzavi sabatitzavo sabatitze sabatitzeguem sabatitzeguessa sabatitzeguessen sabatitzeguesses sabatitzegueu sabatitzegués sabatitzeguéssom sabatitzeguéssou sabatitzem sabatitzen sabatitzes sabatitzessa sabatitzessen sabatitzesses sabatitzessi sabatitzessin sabatitzessis sabatitzeu sabatitzi sabatitzin sabatitzis sabatitzo sabatitzos sabatitzs sabatitzà sabatitzàiem sabatitzàieu sabatitzàrem sabatitzàreu sabatitzàs sabatitzàssem sabatitzàsseu sabatitzàssim sabatitzàssiu sabatitzàvem sabatitzàvets sabatitzàveu sabatitzàvom sabatitzés sabatitzéssem sabatitzésseu sabatitzéssim sabatitzéssiu sabatitzí sept v.cent val v
sabatizzare

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
saggezza
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
sapere conoscere
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
sapere
(intransitiu) Tenir sabor.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
cheppia alosa
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
schiuma

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
sapore

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
sabotare

sabó /saˈbo/ n masc
sapone

sac /ˈsak/ n masc
sacco
Receptacle de roba.

sac de gemecs n masc
cornamusa

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
sacerdote

sacerdotal /sa.seɾ.ðoˈtaɫ/ /sə.sər.duˈtaɫ/ /sə.sər.ðuˈtaɫ/ /sə.səɾ.ðoˈtaɫ/ adj
sacerdotale

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
sacro

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
sacrificio

safari /saˈfa.ɾi/ /səˈfa.ɾi/ n masc
safari

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
vassoio

safir /səˈfir/ n masc
zaffiro

safrà /səˈfɾa/ n masc
zafferano

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n masc
sagitario
(històric) Soldat tirador de sagetes.

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
Sagitario
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
sanguinante
Que perd sang, que sagna.
sanguinoso
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
sanguinare
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagnat /saŋˈnat/ /saɡˈnat/ /səŋˈnat/ n masc
capoverso
Resultat de sagnar un text, de començar-lo més endins de la caixa.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sacramento

sagrari /saˈɣɾa.ɾi/ /səˈɣɾa.ɾi/ n masc
tabernacolo
Receptacle on es guarda l’eucaristia.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
sacro

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
sagrestano sacrestano

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
grasso
Greix animal.

saig /ˈsat͡ʃ/ n masc
sbirro
(històric) Oficial de justícia a les ordres de jutges i autoritats: citacions, embargaments, detencions i execució de penes.

sal n fem
sale
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
sala

sala d'operacions n fem
sala operatoria

sala de cinema n fem
sala cinematografica
Espai condicionat per la projecció de pel·lícules cinematogràfiques.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
salario
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saldo /ˈsaɫ.do/ /ˈsaɫ.du/ n masc
saldo
Diferència entre els ingressos o l'haver i el deure.
Article venut a baix preu, per ser de baixa qualitat o per estar fora de la moda.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
saliera

saleta /saˈɫe.ta/ /səˈɫə.tə/ /səˈɫɛ.tə/ n fem
stanzino

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
saliva

salivera /sa.ɫiˈve.ɾa/ /sa.ɫiˈβe.ɾa/ /sə.ɫiˈve.ɾə/ /sə.ɫiˈβe.ɾə/ n fem
schiuma
Escuma en la boca provocada per excés de salivació.

salmodiar /saɫ.mo.ðiˈa/ /saɫ.mo.ðiˈaɾ/ /səɫ.mo.ðiˈa/ /səɫ.mu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salmodia salmodiada salmodiades salmodiam salmodiant salmodiar salmodiara salmodiaran salmodiarem salmodiaren salmodiares salmodiareu salmodiaria salmodiarien salmodiaries salmodiarà salmodiaràs salmodiaré salmodiaríem salmodiaríeu salmodiassen salmodiasses salmodiassin salmodiassis salmodiat salmodiats salmodiau salmodiava salmodiaven salmodiaves salmodie salmodiem salmodien salmodies salmodiessen salmodiesses salmodiessin salmodiessis salmodieu salmodii salmodio salmodià salmodiàrem salmodiàreu salmodiàs salmodiàssem salmodiàsseu salmodiàssim salmodiàssiu salmodiàvem salmodiàveu salmodiés salmodiéssem salmodiésseu salmodiéssim salmodiéssiu salmodií salmodiï salmodiïn salmodiïs sept val v
salmodiare
(per extensió) Cantar o recitar monòtonament.

salmonel·la /saɫ.moˈnɛ.ɫa/ /saɫ.moˈnɛ.ɫɛ/ /saɫ.moˈnɛɫ.ɫa/ /səɫ.moˈnɛɫ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛɫ.ɫə/ n fem
salmonella

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
salmone
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
salmone
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

saloma /saˈɫo.ma/ /səˈɫo.mə/ n fem
ciurma

salpa /ˈsaɫ.pa/ /ˈsaɫ.pə/ n fem
sarpa

salpar /saɫˈpa/ /saɫˈpaɾ/ /səɫˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salp salpa salpada salpades salpam salpant salpar salpara salparan salparem salparen salpares salpareu salparia salparien salparies salparà salparàs salparé salparíem salparíeu salpassen salpasses salpassin salpassis salpat salpats salpau salpava salpaven salpaves salpe salpem salpen salpes salpessen salpesses salpessin salpessis salpeu salpi salpin salpis salpo salpà salpàrem salpàreu salpàs salpàssem salpàsseu salpàssim salpàssiu salpàvem salpàveu salpés salpéssem salpésseu salpéssim salpéssiu salpí sept val v
salpare

salpingitis /saɫ.piɲˈd͡ʒi.tis/ /səɫ.piɲˈʒi.tis/ n fem
salpingite

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
salsa
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
salsiera
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
salto
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
cavalletta
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
saltare
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
Passar per alt, ometre.
(cuina) Fregir a foc viu i remenant la vianda.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
salterio
Recull de salms.
Instrument cordòfon antic, anàleg a la cítara, que es toca amb un plectre o amb martells.

saludable /sa.ɫuˈða.bɫe/ /sa.ɫuˈða.βɫe/ /sa.ɫuˈðab.bɫe/ /sə.ɫuˈða.βɫə/ /sə.ɫuˈðab.bɫə/ adj
salubre

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
salutare

salut /saˈɫut/ Interjection
salute
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
salute
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
saluto
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
salvatore

salvaguarda /saɫ.vaˈɣwaɾ.ða/ /saɫ.βaˈɣwar.ða/ /saɫ.βaˈɣwaɾ.ða/ /səɫ.vəˈɣwaɾ.ðə/ /səɫ.βəˈɣwar.də/ n fem
salvaguardia

salvament /saɫ.vaˈment/ /saɫ.βaˈmen/ /səɫ.vəˈmen/ /səɫ.vəˈment/ /səɫ.βəˈmen/ /ˌsaɫ.vaˈment/ /ˌsaɫ.vəˈmen/ /ˌsaɫ.vəˈment/ /ˌsaɫ.βaˈmen/ /ˌsaɫ.βəˈmen/ n masc
salvamento

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
salvare

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
selvaggio selvatico
No domesticat.
No cultivat, silvestre.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
salice salcio

saló /saˈɫo/ /səˈɫo/ n masc
salone

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samario

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
camiciola
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
sandwich

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
sandalos sandalo

sanejament /sa.ne.d͡ʒaˈmen/ /sa.ne.d͡ʒaˈment/ /sa.ne.ʒaˈmen/ /sə.nə.ʒəˈmen/ /sə.nə.ʒəˈment/ n masc
prosciugamento

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
sangue

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
sanguisuga mignatta

sanitari /sa.niˈta.ɾi/ /sə.niˈta.ɾi/ adj masc
sanitario
Referent a la sanitat.

sanitari /sa.niˈta.ɾi/ /sə.niˈta.ɾi/ n masc
sanitario
Persona d’un cos de sanitat.
Aparell d’higiene de la cambra de bany.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
santo
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
santo
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
parola d'ordine

santabàrbara /ˌsan.taˈbaɾ.ba.ɾa/ /ˌsan.təˈβar.bə.ɾə/ n fem
santabarbara

santament /ˌsan.taˈmen/ /ˌsan.taˈment/ /ˌsan.təˈmen/ /ˌsan.təˈment/ adv
santamente

santificar /san.ti.fiˈka/ /san.ti.fiˈkaɾ/ /sən.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ santific santifica santificada santificades santificaia santificaien santificaies santificam santificant santificar santificara santificaran santificarem santificaren santificares santificareu santificaria santificarien santificaries santificariva santificariven santificarives santificarà santificaràs santificaré santificaríem santificaríeu santificarívem santificaríveu santificassen santificasses santificassin santificassis santificat santificats santificau santificava santificaven santificaves santificavi santificavo santifico santificos santificà santificàiem santificàieu santificàrem santificàreu santificàs santificàssem santificàsseu santificàssim santificàssiu santificàvem santificàvets santificàveu santificàvom santifique santifiqueguem santifiqueguessa santifiqueguessen santifiqueguesses santifiquegueu santifiquegués santifiqueguéssom santifiqueguéssou santifiquem santifiquen santifiques santifiquessa santifiquessen santifiquesses santifiquessi santifiquessin santifiquessis santifiqueu santifiqui santifiquin santifiquis santifiqués santifiquéssem santifiquésseu santifiquéssim santifiquéssiu santifiquí sept v.cent val v
santificare

santuari /san.tuˈa.ɾi/ /sən.tuˈa.ɾi/ n masc
santuario

saqueig /saˈket͡ʃ/ /səˈkət͡ʃ/ /səˈkɛt͡ʃ/ n masc
saccheggio

saquejar /sa.keˈd͡ʒa/ /sa.keˈd͡ʒaɾ/ /sa.keˈʒa/ /sə.kəˈd͡ʒa/ /sə.kəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ saquege saquegem saquegen saqueges saquegessen saquegesses saquegessin saquegessis saquegeu saquegi saquegin saquegis saquegés saquegéssem saquegésseu saquegéssim saquegéssiu saquegí saqueig saqueja saquejada saquejades saquejam saquejant saquejar saquejara saquejaran saquejarem saquejaren saquejares saquejareu saquejaria saquejarien saquejaries saquejarà saquejaràs saquejaré saquejaríem saquejaríeu saquejassen saquejasses saquejassin saquejassis saquejat saquejats saquejau saquejava saquejaven saquejaves saquejo saquejà saquejàrem saquejàreu saquejàs saquejàssem saquejàsseu saquejàssim saquejàssiu saquejàvem saquejàveu sept v.cent val v
saccheggiare

sarabanda /sa.ɾaˈban.da/ /sə.ɾəˈβan.də/ n fem
sarabanda

sarau /saˈɾaw/ /səˈɾaw/ n masc
serata
Ball o convit amb música entre persones de distinció, generalment celebrat cap al vespre.

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarcofago

sard adj masc
sardo
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
sardo
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardina sarda

sarg /ˈsark/ n masc
zacaro
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Diplodus sargus sargus)

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
lucertola

sari /ˈsa.ɾi/ n masc
sari

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
saraceno

sarrussòfon /sa.ruˈsɔ.fon/ /sə.ruˈsɔ.fun/ n masc
sarrusofono

sarró /saˈro/ /səˈro/ n masc
cartella

sarsuela /sar.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫɛ/ /sər.suˈɛ.ɫə/ n fem
asseruola
Recipient per cuinar fet de terra cuita, ample i no gaire fons, generalment emprat per fer plats de peix amb suc.
zarzuela
Gènere per ser representat, semblant a l'òpera, que alterna fragments de cançó lírica amb altres dialogats.

sasserès /sa.seˈɾes/ /sə.səˈɾəs/ /sə.səˈɾɛs/ adj masc
sassarese
Relatiu o pertanyent a Sàsser o a la seva parla.

sasserès /sa.seˈɾes/ /sə.səˈɾəs/ /sə.səˈɾɛs/ n masc
sassarese
Persona que habita o és originària de Sàsser.
(només singular) Parla pròpia de Sàsser.

sassànida adj
sasanidi

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
sarto

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
sarta

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
soddisfazione

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
soddisfare accontentare
Acomplir un anhel o una necessitat.

saturnisme /sa.tuɾˈniz.me/ /sə.turˈniz.mə/ n masc
saturnismo

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satellite

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

saure /ˈsaw.ɾe/ /ˈsaw.ɾə/ n masc
sauro

savi /ˈsa.βi/ adj masc
sapiente
Que acumula molts sabers, molts coneixements.
ammaestrato
D’un animal, que té habilitats.
savio
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
savio
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
sagezza saggezza

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
sassofono

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgio

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
secco
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
zecca

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
secante

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
segreto
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
segreto

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secret secreta secretada secretades secretam secretant secretar secretara secretaran secretarem secretaren secretares secretareu secretaria secretarien secretaries secretarà secretaràs secretaré secretaríem secretaríeu secretassen secretasses secretassin secretassis secretat secretats secretau secretava secretaven secretaves secrete secretem secreten secretes secretessen secretesses secretessin secretessis secreteu secreti secretin secretis secreto secretà secretàrem secretàreu secretàs secretàssem secretàsseu secretàssim secretàssiu secretàvem secretàveu secretés secretéssem secretésseu secretéssim secretéssiu secretí sept val v
secernere

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
segretario

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
setta

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
settore

secular /se.kuˈɫaɾ/ /sə.kuˈɫa/ /sə.kuˈɫar/ adj
secolare
(religió) terrenal, mundà, no espiritual

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
secolarizzacione

secularitzar //se.ku.ɫa.ɾiˈd͡ˈza/ /se.ku.ɫa.riˈzaɾ/ /sə.ku.ɫə.ridˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ secularitz secularitza secularitzada secularitzades secularitzaia secularitzaien secularitzaies secularitzam secularitzant secularitzar secularitzara secularitzaran secularitzarem secularitzaren secularitzares secularitzareu secularitzaria secularitzarien secularitzaries secularitzariva secularitzariven secularitzarives secularitzarà secularitzaràs secularitzaré secularitzaríem secularitzaríeu secularitzarívem secularitzaríveu secularitzassen secularitzasses secularitzassin secularitzassis secularitzat secularitzats secularitzau secularitzava secularitzaven secularitzaves secularitzavi secularitzavo secularitze secularitzeguem secularitzeguessa secularitzeguessen secularitzeguesses secularitzegueu secularitzegués secularitzeguéssom secularitzeguéssou secularitzem secularitzen secularitzes secularitzessa secularitzessen secularitzesses secularitzessi secularitzessin secularitzessis secularitzeu secularitzi secularitzin secularitzis secularitzo secularitzos secularitzs secularitzà secularitzàiem secularitzàieu secularitzàrem secularitzàreu secularitzàs secularitzàssem secularitzàsseu secularitzàssim secularitzàssiu secularitzàvem secularitzàvets secularitzàveu secularitzàvom secularitzés secularitzéssem secularitzésseu secularitzéssim secularitzéssiu secularitzí sept v.cent val v
secolarizzare

secundar /se.kunˈda/ /se.kunˈdaɾ/ /sə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secund secunda secundada secundades secundam secundant secundar secundara secundaran secundarem secundaren secundares secundareu secundaria secundarien secundaries secundarà secundaràs secundaré secundaríem secundaríeu secundassen secundasses secundassin secundassis secundat secundats secundau secundava secundaven secundaves secunde secundem secunden secundes secundessen secundesses secundessin secundessis secundeu secundi secundin secundis secundo secundà secundàrem secundàreu secundàs secundàssem secundàsseu secundàssim secundàssiu secundàvem secundàveu secundés secundéssem secundésseu secundéssim secundéssiu secundí sept val v
assecondare

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
seta

sedar /seˈða/ /seˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sed seda sedada sedades sedam sedant sedar sedara sedaran sedarem sedaren sedares sedareu sedaria sedarien sedaries sedarà sedaràs sedaré sedaríem sedaríeu sedassen sedasses sedassin sedassis sedat sedats sedau sedava sedaven sedaves sede sedem seden sedes sedessen sedesses sedessin sedessis sedeu sedi sedin sedis sedo sedà sedàrem sedàreu sedàs sedàssem sedàsseu sedàssim sedàssiu sedàvem sedàveu sedés sedéssem sedésseu sedéssim sedéssiu sedí sept val v
sedare

sedegar /se.ðeˈɣa/ /se.ðeˈɣaɾ/ /sə.ðəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sedeg sedega sedegada sedegades sedegam sedegant sedegar sedegara sedegaran sedegarem sedegaren sedegares sedegareu sedegaria sedegarien sedegaries sedegarà sedegaràs sedegaré sedegaríem sedegaríeu sedegassen sedegasses sedegassin sedegassis sedegat sedegats sedegau sedegava sedegaven sedegaves sedego sedegue sedeguem sedeguen sedegues sedeguessen sedeguesses sedeguessin sedeguessis sedegueu sedegui sedeguin sedeguis sedegués sedeguéssem sedeguésseu sedeguéssim sedeguéssiu sedeguí sedegà sedegàrem sedegàreu sedegàs sedegàssem sedegàsseu sedegàssim sedegàssiu sedegàvem sedegàveu sept v.cent val v
vagheggiare

sedegós /se.ðeˈɣos/ /sə.ðəˈɣos/ adj masc
assetato

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sedentario

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
sedizione

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
sedimento

sedimentar /se.ði.menˈta/ /se.ði.menˈtaɾ/ /sə.ði.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sediment sedimenta sedimentada sedimentades sedimentaia sedimentaien sedimentaies sedimentam sedimentant sedimentar sedimentara sedimentaran sedimentarem sedimentaren sedimentares sedimentareu sedimentaria sedimentarien sedimentaries sedimentariva sedimentariven sedimentarives sedimentarà sedimentaràs sedimentaré sedimentaríem sedimentaríeu sedimentarívem sedimentaríveu sedimentassen sedimentasses sedimentassin sedimentassis sedimentat sedimentats sedimentau sedimentava sedimentaven sedimentaves sedimentavi sedimentavo sedimente sedimenteguem sedimenteguessa sedimenteguessen sedimenteguesses sedimentegueu sedimentegués sedimenteguéssom sedimenteguéssou sedimentem sedimenten sedimentes sedimentessa sedimentessen sedimentesses sedimentessi sedimentessin sedimentessis sedimenteu sedimenti sedimentin sedimentis sedimento sedimentos sediments sedimentà sedimentàiem sedimentàieu sedimentàrem sedimentàreu sedimentàs sedimentàssem sedimentàsseu sedimentàssim sedimentàssiu sedimentàvem sedimentàvets sedimentàveu sedimentàvom sedimentés sedimentéssem sedimentésseu sedimentéssim sedimentéssiu sedimentí sept v.cent val v
sedimentare

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ adj masc
sedimentario

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sedueix sedueixen sedueixes sedueixi sedueixin sedueixis sedueixo sedueixs seduesc seduesca seduesquen seduesques seduesqui seduesquin seduesquis seduint seduir seduiran seduirem seduireu seduiria seduirien seduiries seduirà seduiràs seduiré seduiríem seduiríeu seduí seduíem seduíeu seduírem seduíreu seduís seduíssem seduísseu seduíssim seduíssiu seduïa seduïda seduïdes seduïen seduïes seduïguem seduïgueu seduïm seduïra seduïren seduïres seduïsc seduïsca seduïsquen seduïsques seduïssen seduïsses seduïssin seduïssis seduït seduïts seduïu seduïx seduïxen seduïxes seduïxo sept v.cent val v
sedure sedurre
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
setaccio

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seg sega segada segades segam segant segar segara segaran segarem segaren segares segareu segaria segarien segaries segarà segaràs segaré segaríem segaríeu segassen segasses segassin segassis segat segats segau segava segaven segaves sego segue seguem seguen segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí segà segàrem segàreu segàs segàssem segàsseu segàssim segàssiu segàvem segàveu sept val v
mietere
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
francobollo bollo
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segell segella segellada segellades segellaia segellaien segellaies segellam segellant segellar segellara segellaran segellarem segellaren segellares segellareu segellaria segellarien segellaries segellariva segellariven segellarives segellarà segellaràs segellaré segellaríem segellaríeu segellarívem segellaríveu segellassen segellasses segellassin segellassis segellat segellats segellau segellava segellaven segellaves segellavi segellavo segelle segelleguem segelleguessa segelleguessen segelleguesses segellegueu segellegués segelleguéssom segelleguéssou segellem segellen segelles segellessa segellessen segellesses segellessi segellessin segellessis segelleu segelli segellin segellis segello segellos segells segellà segellàiem segellàieu segellàrem segellàreu segellàs segellàssem segellàsseu segellàssim segellàssiu segellàvem segellàvets segellàveu segellàvom segellés segelléssem segellésseu segelléssim segelléssiu segellí sept v.cent val v
sigillare

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
secolo

segon /seˈɣon/ n masc
secondo
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
secondo
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
secondo in base

segregació n fem
segregazione

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ segreg segrega segregada segregades segregam segregant segregar segregara segregaran segregarem segregaren segregares segregareu segregaria segregarien segregaries segregarà segregaràs segregaré segregaríem segregaríeu segregassen segregasses segregassin segregassis segregat segregats segregau segregava segregaven segregaves segrego segregue segreguem segreguen segregues segreguessen segreguesses segreguessin segreguessis segregueu segregui segreguin segreguis segregués segreguéssem segreguésseu segreguéssim segreguéssiu segreguí segregà segregàrem segregàreu segregàs segregàssem segregàsseu segregàssim segregàssiu segregàvem segregàveu sept val v
segregare

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
seguito

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
seguire
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.
En una successió, una sèrie ordenada, anar just a darrere d’un altre element, estar situat just després.
Anar per un trajecte sense abandonar-lo.
Mantenir una direcció, mètode, línia de conducta.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
sicuro
ferm, sense perill
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
sicurezza
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
crusca

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
seduta sedile

seitó /sejˈto/ /səjˈto/ n masc
acciuga

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
sessanta

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
sessantacinque

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ number
sessantacinquesimo

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
sessantadue

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ number
sessantaduesimo

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
sessantanove

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ number
sessantanovesimo

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
sessantaquattro

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
sessantaquattresimo

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
sessantasette

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ number
sessantasettesimo

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sessantasei

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ number
sessantaseiesimo

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
sessantatré

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ number
sessantatreesimo

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
sessantuno

seixanta-unè /sejˌʃan.ta.uˈne/ /seˌʃan.ta.uˈne/ /səˌʃan.tə.uˈnə/ /səˌʃan.tə.uˈnɛ/ number
sessantunesimo

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
sessantotto

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ number
sessantottesimo

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
sessantesimo

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ seleccion selecciona seleccionada seleccionades seleccionaia seleccionaien seleccionaies seleccionam seleccionant seleccionar seleccionara seleccionaran seleccionarem seleccionaren seleccionares seleccionareu seleccionaria seleccionarien seleccionaries seleccionariva seleccionariven seleccionarives seleccionarà seleccionaràs seleccionaré seleccionaríem seleccionaríeu seleccionarívem seleccionaríveu seleccionassen seleccionasses seleccionassin seleccionassis seleccionat seleccionats seleccionau seleccionava seleccionaven seleccionaves seleccionavi seleccionavo seleccione seleccioneguem seleccioneguessa seleccioneguessen seleccioneguesses seleccionegueu seleccionegués seleccioneguéssom seleccioneguéssou seleccionem seleccionen selecciones seleccionessa seleccionessen seleccionesses seleccionessi seleccionessin seleccionessis seleccioneu seleccioni seleccionin seleccionis selecciono seleccionos seleccions seleccionà seleccionàiem seleccionàieu seleccionàrem seleccionàreu seleccionàs seleccionàssem seleccionàsseu seleccionàssim seleccionàssiu seleccionàvem seleccionàvets seleccionàveu seleccionàvom seleccionés seleccionéssem seleccionésseu seleccionéssim seleccionéssiu seleccioní sept v.cent val v
selezionare

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
selezione

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
selectività

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selenio

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
selenita
Sulfat de calç cristal·litzat.

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n neut
selenite
Nom dels personatges ficticis, habitants de la Lluna, creats per Llucià de Samosata en el seu llibre "Història vertadera".

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
sella

selva /ˈseɫ.va/ /ˈseɫ.βa/ /ˈsəɫ.və/ /ˈsɛɫ.və/ /ˈsɛɫ.βə/ n fem
selva

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
forestale

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
simile
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
sembrare

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
seminare

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
seme

sement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
seme

semicorxera /ˌse.mi.koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /ˌsə.mi.koɾˈʃə.ɾə/ /ˌsɛ.mi.kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
semicroma

semifusa /ˌse.miˈfu.za/ /ˌsə.miˈfu.zə/ /ˌsɛ.miˈfu.zə/ n fem
semibiscroma

semigarrapatea /ˌse.mi.ɣa.ra.paˈte.a/ /ˌsə.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ /ˌsɛ.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ n fem
semifusa

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminario
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
sempre

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
semaforo

senar /seˈna/ /seˈnaɾ/ /səˈna/ adj
dispari

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senato

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
intero

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
senno

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ n masc
escursionismo
Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
cinghiale

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
sensazionale

sensació n fem
sensazione

sensat /senˈsat/ /sənˈsat/ sensata adj masc
sensato

sensatament /senˌsa.taˈmen/ /senˌsa.taˈment/ /sənˌsa.təˈmen/ /sənˌsa.təˈment/ adv
sensatamente

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
senza

sense mida adv
fuor di misura

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
senzatetto

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
sensibile
Que està dotat de sensibilitat.

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
sentimento
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
sentinella

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
sentire
Percebre amb els sentits, tret del visual.
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.
sentire udire
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
sentirsi
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
senso
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentit figurat n masc
figurato

sentit propi n masc
proprio senso

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
condanna

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
senno buonsenso
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
segno
Marca feta a alguna cosa.
segnale
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
signore signor
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyoriu /se.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲuˈɾiw/ n masc
signoria

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ senzilla senzills adj masc
semplice
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
separazione

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
separare

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
settentrionale

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
septtentrione

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sepult sepulta sepultada sepultades sepultaia sepultaien sepultaies sepultam sepultant sepultar sepultara sepultaran sepultarem sepultaren sepultares sepultareu sepultaria sepultarien sepultaries sepultariva sepultariven sepultarives sepultarà sepultaràs sepultaré sepultaríem sepultaríeu sepultarívem sepultaríveu sepultassen sepultasses sepultassin sepultassis sepultat sepultats sepultau sepultava sepultaven sepultaves sepultavi sepultavo sepulte sepulteguem sepulteguessa sepulteguessen sepulteguesses sepultegueu sepultegués sepulteguéssom sepulteguéssou sepultem sepulten sepultes sepultessa sepultessen sepultesses sepultessi sepultessin sepultessis sepulteu sepulti sepultin sepultis sepulto sepultos sepults sepultà sepultàiem sepultàieu sepultàrem sepultàreu sepultàs sepultàssem sepultàsseu sepultàssim sepultàssiu sepultàvem sepultàvets sepultàveu sepultàvom sepultés sepultéssem sepultésseu sepultéssim sepultéssiu sepultí v.cent val v
sepellire

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
sequenza

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
essere
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
serbo
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbo
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
serendipità

serf /ˈserf/ n masc
servo

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sergente

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
serietà

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
serio

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
morsetto

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
sermone predica

serp n fem
serpente serpe
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ adj masc
serpentino
Relatiu o pertanyent a la serpent.
serpeggiante
Que serpenteja.

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ n masc
serpentino
Tub de forma enrotllada que permet refredar o condensar un vapor mitjançant la seva circulació per l'interior d'un tub envoltat d'aigua freda o d'un refrigerant.

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
sega
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
catena

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
segare
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
seghettato
Que té les vores dentades.
dentellato
Que té talls de serra.
collina
Sèrie de muntanyes poc elevades.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
bolagio

serrà menut n masc
sacchetto

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
servitore

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
sereno

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
sessione
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
sete
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
sette
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
settecento

setanta /seˈtan.ta/ number
settanta

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
settantacinque

setanta-cinquè /seˌtan.ta.siŋˈke/ /səˌtan.tə.siŋˈkə/ /səˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
settantacinquesimo

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
settantadue

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
settantaduesimo

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
settantanove

setanta-novè /seˌtan.ta.noˈve/ /seˌtan.ta.noˈβe/ /səˌtan.tə.noˈvə/ /səˌtan.tə.nuˈvɛ/ /səˌtan.tə.nuˈβɛ/ number
settantanovesimo

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
settantaquattro

setanta-quatrè /seˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
settantaquattresimo

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
settantasette

setanta-setè /seˌtan.ta.seˈte/ /səˌtan.tə.səˈtə/ /səˌtan.tə.səˈtɛ/ number
settantasettesimo

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
settantasei

setanta-sisè /seˌtan.ta.siˈze/ /səˌtan.tə.siˈzə/ /səˌtan.tə.siˈzɛ/ number
settantaseiesimo

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
settantatré

setanta-tresè /seˌtan.ta.tɾeˈze/ /səˌtan.tə.tɾəˈzə/ /səˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
settantatreesimo

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
settantuno

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
settantunesimo

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
settantotto

setanta-vuitè /seˌtan.ta.vujˈte/ /seˌtan.ta.βujˈte/ /seˌtan.ta.βwiˈte/ /səˌtan.tə.vujˈtə/ /səˌtan.tə.vujˈtɛ/ /səˌtan.tə.βujˈtɛ/ number
settantottesimo

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
settantesimo

setcentista /ˌsɛt.senˈtis.ta/ /ˌsɛt.senˈtis.te/ /ˌsɛt.sənˈtis.tə/ adj
settecentesco

setciències /ˌsɛt.siˈɛn.si.es/ /ˌsɛt.siˈɛn.si.əs/ n neut
sapientone

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
settembre
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
assedio
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

seti /ˈsɛ.ti/ n masc
sede

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
settimana

setmesó /ˌsɛd.meˈzo/ /ˌsɛd.məˈzo/ adj masc
settimino
Nat al setè mes de gestació.

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ n masc
oliera

setze /ˈse.d͡ze/ number
sedici

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
sedicesimo

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
settimo

setí /seˈti/ /səˈti/ n masc
raso

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
sedersi

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
sesso
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
Sexualitat, activitat sexual.

sexofòbia /sek.soˈfɔ.bi.a/ /sək.soˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
sessuofobia

sexta /ˈseks.ta/ /ˈsɛks.tə/ n fem
sesta

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sessuale

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
sessualità

si conjunction
se
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si n masc
seno
Cavitat interna del cos.
(per extensió) Part interna d'una cosa.
si
Setena nota musical de l'escala.

si de cas conjunction
nel caso

si us plau adv
per favore

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibilla

sicilià siciliana sicilians adj masc
siciliano
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sicilià n masc
siciliano
Originari de Sicília.
(només singular) Llengua parlada a Sicília.

sicòmor /siˈkɔ.moɾ/ /siˈkɔ.mur/ n masc
sicomoro

sifó /siˈfo/ n masc
sifone
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
Ampolla amb aigua carbònica i amb una vàlvula per servir-se’n a pressió.
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigil /siˈd͡ʒiɫ/ /siˈʒiɫ/ n masc
secretezza

sigil·lar /si.d͡ʒiɫˈɫaɾ/ /si.d͡ʒiˈɫa/ /si.d͡ʒiˈɫaɾ/ /si.ʒiɫˈɫa/ /si.ʒiɫˈɫar/ /si.ʒiɫˈɫaɾ/ /si.ʒiˈɫa/ /si.ʒiˈɫar/ /si.ʒiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) sept sigil sigil·la sigil·lada sigil·lades sigil·lam sigil·lant sigil·lar sigil·laran sigil·larem sigil·laren sigil·lares sigil·lareu sigil·laria sigil·larien sigil·laries sigil·larà sigil·laràs sigil·laré sigil·laríem sigil·laríeu sigil·lassen sigil·lasses sigil·lassin sigil·lassis sigil·lat sigil·lats sigil·lau sigil·lava sigil·laven sigil·laves sigil·lem sigil·len sigil·les sigil·lessen sigil·lesses sigil·lessin sigil·lessis sigil·leu sigil·li sigil·lin sigil·lis sigil·lo sigil·là sigil·làrem sigil·làreu sigil·làs sigil·làssem sigil·làsseu sigil·làssim sigil·làssiu sigil·làvem sigil·làveu sigil·lés sigil·léssem sigil·lésseu sigil·léssim sigil·léssiu sigil·lí v
sigillare

sigmoide /siɡˈmɔj.ðe/ /siɡˈmɔj.ðə/ adj
sigmoideo

sigmoïdal /siɡ.mo.iˈðaɫ/ /siɡ.mu.iˈðaɫ/ adj
sigmoideo

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
segnare
Assenyalar o mostrar amb un signe algú o alguna cosa.
firmare
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
segno

signe diacrític n masc
segno diacritico

significant /siŋ.ni.fiˈkan/ /siŋ.ni.fiˈkant/ /siɡ.ni.fiˈkan/ /siɡ.ni.fiˈkant/ adj
significante

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
significare
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
significato

silenci /siˈɫen.si/ n masc
silenzio
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silici n masc
silicio

silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ adj
silvestro

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
syllogismo sillogismo

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
sillabico
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
simbiosi

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
simmetria

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
sinfonia

simi /ˈsi.mi/ n masc
scimmia

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
scimitarra

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
simonia

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
simpatia

simple /ˈsim.pɫe/ adj
semplice
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplement /ˌsim.pɫeˈmen/ /ˌsim.pɫeˈment/ /ˌsim.pɫəˈmen/ /ˌsim.pɫəˈment/ adv
semplicemente

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simplific simplifica simplificada simplificades simplificaia simplificaien simplificaies simplificam simplificant simplificar simplificara simplificaran simplificarem simplificaren simplificares simplificareu simplificaria simplificarien simplificaries simplificariva simplificariven simplificarives simplificarà simplificaràs simplificaré simplificaríem simplificaríeu simplificarívem simplificaríveu simplificassen simplificasses simplificassin simplificassis simplificat simplificats simplificau simplificava simplificaven simplificaves simplificavi simplificavo simplifico simplificos simplificà simplificàiem simplificàieu simplificàrem simplificàreu simplificàs simplificàssem simplificàsseu simplificàssim simplificàssiu simplificàvem simplificàvets simplificàveu simplificàvom simplifique simplifiqueguem simplifiqueguessa simplifiqueguessen simplifiqueguesses simplifiquegueu simplifiquegués simplifiqueguéssom simplifiqueguéssou simplifiquem simplifiquen simplifiques simplifiquessa simplifiquessen simplifiquesses simplifiquessi simplifiquessin simplifiquessis simplifiqueu simplifiqui simplifiquin simplifiquis simplifiqués simplifiquéssem simplifiquésseu simplifiquéssim simplifiquéssiu simplifiquí v.cent val v
semplificare

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
simposio

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
sintomatico

simular /si.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simul simula simulada simulades simulaia simulaien simulaies simulam simulant simular simulara simularan simularem simularen simulares simulareu simularia simularien simularies simulariva simulariven simularives simularà simularàs simularé simularíem simularíeu simularívem simularíveu simulassen simulasses simulassin simulassis simulat simulats simulau simulava simulaven simulaves simulavi simulavo simule simuleguem simuleguessa simuleguessen simuleguesses simulegueu simulegués simuleguéssom simuleguéssou simulem simulen simules simulessa simulessen simulesses simulessi simulessin simulessis simuleu simuli simulin simulis simulo simulos simuls simulà simulàiem simulàieu simulàrem simulàreu simulàs simulàssem simulàsseu simulàssim simulàssiu simulàvem simulàvets simulàveu simulàvom simulés simuléssem simulésseu simuléssim simuléssiu simulí v.cent val v
simulare

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
simmetrico

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
seno

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
sincero
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerar /sin.seˈɾa/ /sin.seˈɾaɾ/ /sin.səˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sincer sincera sincerada sincerades sinceraia sinceraien sinceraies sinceram sincerant sincerar sincerara sinceraran sincerarem sinceraren sincerares sincerareu sinceraria sincerarien sinceraries sincerariva sincerariven sincerarives sincerarà sinceraràs sinceraré sinceraríem sinceraríeu sincerarívem sinceraríveu sincerassen sincerasses sincerassin sincerassis sincerat sincerats sincerau sincerava sinceraven sinceraves sinceravi sinceravo sincere sincereguem sincereguessa sincereguessen sincereguesses sinceregueu sinceregués sincereguéssom sincereguéssou sincerem sinceren sinceres sinceressa sinceressen sinceresses sinceressi sinceressin sinceressis sincereu sinceri sincerin sinceris sincero sinceros sincers sincerà sinceràiem sinceràieu sinceràrem sinceràreu sinceràs sinceràssem sinceràsseu sinceràssim sinceràssiu sinceràvem sinceràvets sinceràveu sinceràvom sincerés sinceréssem sincerésseu sinceréssim sinceréssiu sincerí v.cent val v
sincerare

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
sinergia

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
singhiozzo singulto
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
singolare

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
singolarità
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
sinistro
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ n masc
sinistro
Accident que comporta danys, per exemple un accident automobilístic, un incendi en una casa, una avaria en un vaixell.

sintetitzador /sin.te.ti.d͡zaˈðo/ /sin.te.ti.zaˈðoɾ/ /sin.tə.ti.d͡zəˈðo/ n masc
sintetizzatore

sintetitzar /sin.te.tiˈd͡za/ /sin.te.tiˈza/ /sin.te.tiˈzaɾ/ /sin.tə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sintetitz sintetitza sintetitzada sintetitzades sintetitzaia sintetitzaien sintetitzaies sintetitzam sintetitzant sintetitzar sintetitzara sintetitzaran sintetitzarem sintetitzaren sintetitzares sintetitzareu sintetitzaria sintetitzarien sintetitzaries sintetitzariva sintetitzariven sintetitzarives sintetitzarà sintetitzaràs sintetitzaré sintetitzaríem sintetitzaríeu sintetitzarívem sintetitzaríveu sintetitzassen sintetitzasses sintetitzassin sintetitzassis sintetitzat sintetitzats sintetitzau sintetitzava sintetitzaven sintetitzaves sintetitzavi sintetitzavo sintetitze sintetitzeguem sintetitzeguessa sintetitzeguessen sintetitzeguesses sintetitzegueu sintetitzegués sintetitzeguéssom sintetitzeguéssou sintetitzem sintetitzen sintetitzes sintetitzessa sintetitzessen sintetitzesses sintetitzessi sintetitzessin sintetitzessis sintetitzeu sintetitzi sintetitzin sintetitzis sintetitzo sintetitzos sintetitzs sintetitzà sintetitzàiem sintetitzàieu sintetitzàrem sintetitzàreu sintetitzàs sintetitzàssem sintetitzàsseu sintetitzàssim sintetitzàssiu sintetitzàvem sintetitzàvets sintetitzàveu sintetitzàvom sintetitzés sintetitzéssem sintetitzésseu sintetitzéssim sintetitzéssiu sintetitzí v.cent val v
sintetizzare

sintonia /sin.toˈni.a/ /sin.tuˈni.ə/ n fem
sintonia

sintonitzar /sin.to.niˈd͡za/ /sin.to.niˈd͡zaɾ/ /sin.tu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sintonitz sintonitza sintonitzada sintonitzades sintonitzam sintonitzant sintonitzar sintonitzara sintonitzaran sintonitzarem sintonitzaren sintonitzares sintonitzareu sintonitzaria sintonitzarien sintonitzaries sintonitzarà sintonitzaràs sintonitzaré sintonitzaríem sintonitzaríeu sintonitzassen sintonitzasses sintonitzassin sintonitzassis sintonitzat sintonitzats sintonitzau sintonitzava sintonitzaven sintonitzaves sintonitze sintonitzem sintonitzen sintonitzes sintonitzessen sintonitzesses sintonitzessin sintonitzessis sintonitzeu sintonitzi sintonitzin sintonitzis sintonitzo sintonitzà sintonitzàrem sintonitzàreu sintonitzàs sintonitzàssem sintonitzàsseu sintonitzàssim sintonitzàssiu sintonitzàvem sintonitzàveu sintonitzés sintonitzéssem sintonitzésseu sintonitzéssim sintonitzéssiu sintonitzí val v
sintonizzare

sinus /ˈsi.nus/ n masc
seno

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusite

sinusoïdal /si.nu.zo.iˈðaɫ/ /si.nu.zu.iˈðaɫ/ adj
sinusoidale

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
sinonimo
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
sinonimo
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinòvia /siˈnɔ.vi.a/ /siˈnɔ.vi.ə/ /siˈnɔ.βi.a/ /siˈnɔ.βi.ə/ n fem
sinovia

sinó /siˈno/ conjunction
ma

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
sirena
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirià /si.ɾiˈa/ adj masc
siriano
Relatiu a la Síria moderna o als seus habitants.

sirià /si.ɾiˈa/ n masc
siriano
Persona de la Síria moderna.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ adj masc
siriaco
Relatiu a l’antiga Síria, la cultura, els habitants o la llengua.

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
siriaco
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
sei

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
seicento

siscentista /ˌsi.senˈtis.ta/ /ˌsi.senˈtis.te/ /ˌsi.sənˈtis.tə/ /ˌsis.sənˈtis.tə/ adj
secentesco

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
sistema

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sistematitz sistematitza sistematitzada sistematitzades sistematitzam sistematitzant sistematitzar sistematitzara sistematitzaran sistematitzarem sistematitzaren sistematitzares sistematitzareu sistematitzaria sistematitzarien sistematitzaries sistematitzarà sistematitzaràs sistematitzaré sistematitzaríem sistematitzaríeu sistematitzassen sistematitzasses sistematitzassin sistematitzassis sistematitzat sistematitzats sistematitzau sistematitzava sistematitzaven sistematitzaves sistematitze sistematitzem sistematitzen sistematitzes sistematitzessen sistematitzesses sistematitzessin sistematitzessis sistematitzeu sistematitzi sistematitzin sistematitzis sistematitzo sistematitzà sistematitzàrem sistematitzàreu sistematitzàs sistematitzàssem sistematitzàsseu sistematitzàssim sistematitzàssiu sistematitzàvem sistematitzàveu sistematitzés sistematitzéssem sistematitzésseu sistematitzéssim sistematitzéssiu sistematitzí val v
sistematizzare

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
sesto

sisó /siˈzo/ n masc
gallina prataiola
Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
situazione
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
fibbia

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
suono
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobiranisme /so.bi.ɾaˈniz.me/ /so.bi.ɾəˈniz.mə/ /su.bi.ɾəˈniz.mə/ /su.βi.ɾəˈniz.mə/ n masc
sovranismo

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
sovrano
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
busta
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
sopra
Nexe que indica superioritat física.

sobreafegir /ˌso.bɾe.a.feˈd͡ʒiɾ/ /ˌso.βɾe.a.feˈd͡ʒi/ /ˌso.βɾe.a.feˈʒi/ /ˌso.βɾə.fəˈʒi/ bal n-occ occ sept sobreafegeix sobreafegeixen sobreafegeixes sobreafegeixi sobreafegeixin sobreafegeixis sobreafegeixo sobreafegesc sobreafegesqui sobreafegesquin sobreafegesquis sobreafegia sobreafegida sobreafegides sobreafegien sobreafegies sobreafegiguem sobreafegigueu sobreafegim sobreafegint sobreafegir sobreafegira sobreafegiran sobreafegirem sobreafegiren sobreafegires sobreafegireu sobreafegiria sobreafegirien sobreafegiries sobreafegirà sobreafegiràs sobreafegiré sobreafegiríem sobreafegiríeu sobreafegisc sobreafegisca sobreafegisquen sobreafegisques sobreafegissen sobreafegisses sobreafegissin sobreafegissis sobreafegit sobreafegits sobreafegiu sobreafegix sobreafegixen sobreafegixes sobreafegixo sobreafegí sobreafegíem sobreafegíeu sobreafegírem sobreafegíreu sobreafegís sobreafegíssem sobreafegísseu sobreafegíssim sobreafegíssiu sobreafig sobreafigen sobreafiges sobreafigi sobreafigin sobreafigis sobreafija val v
sogiungere

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ sobreescric sobreescriga sobreescriguem sobreescriguen sobreescriguera sobreescrigueren sobreescrigueres sobreescrigues sobreescriguessen sobreescriguesses sobreescriguessin sobreescriguessis sobreescrigueu sobreescrigui sobreescriguin sobreescriguis sobreescrigué sobreescriguérem sobreescriguéreu sobreescrigués sobreescriguéssem sobreescriguésseu sobreescriguéssim sobreescriguéssiu sobreescriguí sobreescrit sobreescrita sobreescrites sobreescrits sobreescriu sobreescriuen sobreescriuran sobreescriure sobreescriurem sobreescriureu sobreescriuria sobreescriurien sobreescriuries sobreescriurà sobreescriuràs sobreescriuré sobreescriuríem sobreescriuríeu sobreescrius sobreescrivia sobreescrivien sobreescrivies sobreescrivim sobreescrivint sobreescriviren sobreescrivires sobreescrivissin sobreescrivissis sobreescriviu sobreescriví sobreescrivíem sobreescrivíeu sobreescrivírem sobreescrivíreu sobreescrivís sobreescrivíssim sobreescrivíssiu val v
soprascrivere
(informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobreposar /ˌso.bɾe.poˈzaɾ/ /ˌso.bɾə.poˈza/ /ˌso.bɾə.puˈza/ /ˌso.βɾe.poˈza/ /ˌso.βɾə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sobreposa sobreposada sobreposades sobreposam sobreposant sobreposar sobreposara sobreposaran sobreposarem sobreposaren sobreposares sobreposareu sobreposaria sobreposarien sobreposaries sobreposarà sobreposaràs sobreposaré sobreposaríem sobreposaríeu sobreposassen sobreposasses sobreposassin sobreposassis sobreposat sobreposats sobreposau sobreposava sobreposaven sobreposaves sobrepose sobreposem sobreposen sobreposes sobreposessen sobreposesses sobreposessin sobreposessis sobreposeu sobreposi sobreposin sobreposis sobreposo sobreposà sobreposàrem sobreposàreu sobreposàs sobreposàssem sobreposàsseu sobreposàssim sobreposàssiu sobreposàvem sobreposàveu sobreposés sobreposéssem sobreposésseu sobreposéssim sobreposéssiu sobreposí sobrepòs val v
sovrapporrere
Afegir en el mateix lloc, l'un damunt de l'altre.
Considerar més digne, superior.
sovrapporsi
(pronominal) Superar adversitats, un patiment emocional.

sobresortir /ˌso.bɾe.soɾˈtiɾ/ /ˌso.bɾə.soɾˈti/ /ˌso.bɾə.surˈti/ /ˌso.βɾe.sorˈti/ /ˌso.βɾe.soɾˈti/ /ˌso.βɾə.surˈti/ alg bal eiv occ sept sobresortia sobresortida sobresortides sobresortien sobresorties sobresortiguem sobresortigueu sobresortim sobresortint sobresortir sobresortira sobresortiran sobresortirem sobresortiren sobresortires sobresortireu sobresortiria sobresortirien sobresortiries sobresortirà sobresortiràs sobresortiré sobresortiríem sobresortiríeu sobresortissen sobresortisses sobresortissin sobresortissis sobresortit sobresortits sobresortiu sobresortí sobresortíem sobresortíeu sobresortírem sobresortíreu sobresortís sobresortíssem sobresortísseu sobresortíssim sobresortíssiu sobresurt sobresurta sobresurten sobresurtes sobresurti sobresurtin sobresurtis sobresurto sobresurts v.cent val v
sporgere

sobrevalorar /ˌso.βɾe.va.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾa/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾə.və.loˈɾa/ /ˌso.βɾə.və.luˈɾa/ /ˌso.βɾə.βə.luˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sobrevalor sobrevalora sobrevalorada sobrevalorades sobrevaloraia sobrevaloraien sobrevaloraies sobrevaloram sobrevalorant sobrevalorar sobrevalorara sobrevaloraran sobrevalorarem sobrevaloraren sobrevalorares sobrevalorareu sobrevaloraria sobrevalorarien sobrevaloraries sobrevalorariva sobrevalorariven sobrevalorarives sobrevalorarà sobrevaloraràs sobrevaloraré sobrevaloraríem sobrevaloraríeu sobrevalorarívem sobrevaloraríveu sobrevalorassen sobrevalorasses sobrevalorassin sobrevalorassis sobrevalorat sobrevalorats sobrevalorau sobrevalorava sobrevaloraven sobrevaloraves sobrevaloravi sobrevaloravo sobrevalore sobrevaloreguem sobrevaloreguessa sobrevaloreguessen sobrevaloreguesses sobrevaloregueu sobrevaloregués sobrevaloreguéssom sobrevaloreguéssou sobrevalorem sobrevaloren sobrevalores sobrevaloressa sobrevaloressen sobrevaloresses sobrevaloressi sobrevaloressin sobrevaloressis sobrevaloreu sobrevalori sobrevalorin sobrevaloris sobrevaloro sobrevaloros sobrevalors sobrevalorà sobrevaloràiem sobrevaloràieu sobrevaloràrem sobrevaloràreu sobrevaloràs sobrevaloràssem sobrevaloràsseu sobrevaloràssim sobrevaloràssiu sobrevaloràvem sobrevaloràvets sobrevaloràveu sobrevaloràvom sobrevalorés sobrevaloréssem sobrevalorésseu sobrevaloréssim sobrevaloréssiu sobrevalorí v.cent val v
supervalutare

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
sopravvivere

sobri /ˈsɔ.βɾi/ sòbria adj masc
sobrio

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
ceppo

soci n masc
associato
Membre d'una empresa i accionista, en igualtat de drets que la resta de fundadors.
socio
Membre d'una institució o grup social.

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
sociale
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
socialdemocrazia

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socialismo

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
società
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
sociopolitico

socors /soˈkos/ /soˈkoɾs/ /suˈkors/ /suˈkos/ n masc
soccorso

sodi n masc
sodio
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
zolfo

sofregir /so.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /so.fɾeˈʒi/ /su.fɾəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ sept sofregeix sofregeixen sofregeixes sofregeixi sofregeixin sofregeixis sofregeixo sofregeixs sofregesc sofregesca sofregesquen sofregesques sofregesqui sofregesquin sofregesquis sofregia sofregida sofregides sofregien sofregies sofregiguem sofregigueu sofregim sofregint sofregir sofregira sofregiran sofregirem sofregiren sofregires sofregireu sofregiria sofregirien sofregiries sofregirà sofregiràs sofregiré sofregiríem sofregiríeu sofregisc sofregisca sofregisquen sofregisques sofregissen sofregisses sofregissin sofregissis sofregit sofregits sofregiu sofregix sofregixen sofregixes sofregixo sofregí sofregíem sofregíeu sofregírem sofregíreu sofregís sofregíssem sofregísseu sofregíssim sofregíssiu sofrig sofrigen sofriges sofrigi sofrigin sofrigis sofrija sofrit sofrita sofrites sofrits v.cent val v
soffriggere

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
divano sofà
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

soga /ˈso.ɣa/ /ˈso.ɣə/ /ˈsɔ.ɣa/ /ˈsɔ.ɣɔ/ /ˈsɔ.ɣə/ n fem
fune

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
suocera

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
suocaro suocero

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sojorn sojorna sojornada sojornades sojornam sojornant sojornar sojornara sojornaran sojornarem sojornaren sojornares sojornareu sojornaria sojornarien sojornaries sojornarà sojornaràs sojornaré sojornaríem sojornaríeu sojornassen sojornasses sojornassin sojornassis sojornat sojornats sojornau sojornava sojornaven sojornaves sojorne sojornem sojornen sojornes sojornessen sojornesses sojornessin sojornessis sojorneu sojorni sojornin sojornis sojorno sojornà sojornàrem sojornàreu sojornàs sojornàssem sojornàsseu sojornàssim sojornàssiu sojornàvem sojornàveu sojornés sojornéssem sojornésseu sojornéssim sojornéssiu sojorní val v
soggiornare

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
solo
Sense companyia.
Solitari, aïllat
Únic, individual.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
sole
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
suola
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
solare

solc /ˈsoɫk/ n masc
solco

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
soldato
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultano

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
solenne

soler /soˈɫe/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫə/ /suˈɫe/ /suˈɫɛ/ v
solere

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ adj masc
solidario

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidarietà

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
solitario

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
solitudine

solraig clapejat n masc
squalo toro
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Carcharias taurus)

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
solstizio

soltar /soɫˈta/ /soɫˈtaɾ/ /suɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept solta soltada soltades soltant soltar soltara soltaran soltarem soltaren soltares soltareu soltaria soltarien soltaries soltarà soltaràs soltaré soltaríem soltaríeu soltassen soltasses soltat soltats soltava soltaven soltaves solte soltem solten soltes soltessen soltesses soltessin soltessis solteu solti soltin soltis solto soltà soltàrem soltàreu soltàssem soltàsseu soltàvem soltàveu soltés soltéssem soltésseu soltéssim soltéssiu soltí val val (1) v
liberare
Deixar anar, deixar d’estar agafat o retingut.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
sciolto
Solt, que ha estat separat del conjunt.
celibe
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ n masc
celibe
(central, nord-occidental) Persona sense parella, no casada.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
soluzione
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
soluto

solípede /soˈɫi.pe.ðe/ /soˈɫi.pə.ðə/ /suˈɫi.pə.ðə/ adj
solipede
Dit dels mamífers que tenen un únic dit ungulat a cada pota.

somada /soˈma.ða/ /soˈma.ðə/ /suˈma.ðə/ n fem
soma

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
sognare
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.
Desitjar fortament.

somiatruites /soˌmi.aˈtɾuj.tes/ /soˌmi.aˈtɾwi.tes/ /soˌmi.əˈtɾuj.təs/ /suˌmi.əˈtɾuj.təs/ n neut
sognatore

somier /so.miˈe/ /so.miˈeɾ/ /su.miˈe/ n masc
rete

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
sonnambulismo

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
sogno

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
sordo

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
sorriso sorridere
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
sorridere
Riure lleument.

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
suonare
Emetre so.

sonda /ˈson.da/ /ˈson.də/ n fem
sonda

sondable /sonˈda.bɫe/ /sonˈda.βɫe/ /sonˈdab.bɫe/ /sonˈdab.bɫə/ /sunˈda.βɫə/ /sunˈdab.bɫə/ adj
sondabile

sondar /sonˈda/ /sonˈdaɾ/ /sunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sond sonda sondada sondades sondam sondant sondar sondara sondaran sondarem sondaren sondares sondareu sondaria sondarien sondaries sondarà sondaràs sondaré sondaríem sondaríeu sondassen sondasses sondassin sondassis sondat sondats sondau sondava sondaven sondaves sonde sondem sonden sondes sondessen sondesses sondessin sondessis sondeu sondi sondin sondis sondo sondà sondàrem sondàreu sondàs sondàssem sondàsseu sondàssim sondàssiu sondàvem sondàveu sondés sondéssem sondésseu sondéssim sondéssiu sondí val v
sondare
Explorar, mesurar, examinar amb una sonda.
Mirar d’esbrinar les intencions, l’opinió.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonetto

sopa /ˈso.pa/ n fem
zuppa minestra

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
cena
Àpat principal del vespre o de la nit.

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sop sopa sopada sopades sopam sopant sopar sopara soparan soparem soparen sopares sopareu soparia soparien soparies soparà soparàs soparé soparíem soparíeu sopassen sopasses sopassin sopassis sopat sopats sopau sopava sopaven sopaves sope sopem sopen sopes sopessen sopesses sopessin sopessis sopeu sopi sopin sopis sopo sopà sopàrem sopàreu sopàs sopàssem sopàsseu sopàssim sopàssiu sopàvem sopàveu sopés sopéssem sopésseu sopéssim sopéssiu sopí val v
cenare
(intransitiu) Realitzar l'àpat principal del vespre o de la nit.

sopor /soˈpoɾ/ /suˈpor/ n
sonnechiare

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
soprano

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbetto

sord /ˈsort/ adj masc
sordo

sord com una tàpia sorda com una tàpia sordes com una tàpia sords com una tàpia adj masc
sordo come una campana

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
sordità

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
sugarello
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
strepito fumo parole romore
So no articulat i confús més o menys fort.
strepito parole romore tumulto
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
sorprendere

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
sorprendente

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
sorpresa

sorra /ˈso.ra/ n fem
sabbia rena

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
sabbioso

sorrut /soˈrut/ /suˈrut/ adj masc
accigliato

sort n fem
sorte fortuna

sortejar /sor.teˈʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /soɾ.təˈd͡ʒa/ /sur.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sortege sortegem sortegen sorteges sortegessen sortegesses sortegessin sortegessis sortegeu sortegi sortegin sortegis sortegés sortegéssem sortegésseu sortegéssim sortegéssiu sortegí sorteig sorteja sortejada sortejades sortejam sortejant sortejar sortejara sortejaran sortejarem sortejaren sortejares sortejareu sortejaria sortejarien sortejaries sortejarà sortejaràs sortejaré sortejaríem sortejaríeu sortejassen sortejasses sortejassin sortejassis sortejat sortejats sortejau sortejava sortejaven sortejaves sortejo sortejà sortejàrem sortejàreu sortejàs sortejàssem sortejàsseu sortejàssim sortejàssiu sortejàvem sortejàveu val v
sorteggiare

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
uscita
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
uscire
Passar a fora.

sortir-se'n /soɾˈtiɾ.sen/ /surˈtir.sən/ alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
farcela

sortós /soɾˈtos/ /suɾˈtos/ adj masc
fortunato

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
sospirare

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
sospetto

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
sospettare
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
sospettoso

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
sostenible
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
reggiseno

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ alg bal eiv occ sostenc sostendran sostendrem sostendreu sostendria sostendrien sostendries sostendrà sostendràs sostendré sostendríem sostendríeu sostenen sostenguda sostengudes sostenguem sostengueren sostengueres sostenguessin sostenguessis sostengueu sostengui sostenguin sostenguis sostengut sostenguts sostengué sostenguérem sostenguéreu sostengués sostenguéssim sostenguéssiu sostenguí sostenia sostenien sostenies sostenim sostenint sostenir sosteniu sostens sosteníem sosteníeu sostinc sostindran sostindrem sostindreu sostindria sostindrien sostindries sostindrà sostindràs sostindré sostindríem sostindríeu sostinga sostinguda sostingudes sostinguem sostinguen sostinguera sostingueren sostingueres sostingues sostinguessen sostinguesses sostinguessin sostinguessis sostingueu sostingui sostinguin sostinguis sostingut sostinguts sostingué sostinguérem sostinguéreu sostingués sostinguéssem sostinguésseu sostinguéssim sostinguéssiu sostinguí sosté sostén sostín v.cent val v
sostenere
Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
diesis

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
sottrazione

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
soffitto
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sostreure /sosˈtɾɛw.ɾe/ /sosˈtɾɛw.ɾə/ /susˈtɾɛw.ɾə/ bal eiv n-occ occ or sostrac sostraem sostraent sostraeu sostraga sostraguem sostraguen sostraguera sostragueren sostragueres sostragues sostraguessen sostraguesses sostraguessin sostraguessis sostragueu sostragui sostraguin sostraguis sostragué sostraguérem sostraguéreu sostragués sostraguéssem sostraguésseu sostraguéssim sostraguéssiu sostraguí sostraiem sostraient sostraieu sostrau sostrauen sostrauran sostraure sostraurem sostraureu sostrauria sostraurien sostrauries sostraurà sostrauràs sostrauré sostrauríem sostrauríeu sostraus sostrec sostrega sostreguen sostregues sostregui sostreguin sostreguis sostreia sostreien sostreies sostreim sostreis sostret sostreta sostretes sostrets sostreu sostreuen sostreure sostreus sostrèiem sostrèieu v.cent val v
sottrarre

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
fante

sotana /soˈta.na/ /soˈta.nə/ /suˈta.nə/ n fem
sottana

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
scantinato cantina

sotsarrendar /ˌsod͡z.a.renˈda/ /ˌsod͡z.a.renˈdaɾ/ /ˌsod͡z.ə.rənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsarrend sotsarrenda sotsarrendada sotsarrendades sotsarrendam sotsarrendant sotsarrendar sotsarrendara sotsarrendaran sotsarrendarem sotsarrendaren sotsarrendares sotsarrendareu sotsarrendaria sotsarrendarien sotsarrendaries sotsarrendarà sotsarrendaràs sotsarrendaré sotsarrendaríem sotsarrendaríeu sotsarrendassen sotsarrendasses sotsarrendassin sotsarrendassis sotsarrendat sotsarrendats sotsarrendau sotsarrendava sotsarrendaven sotsarrendaves sotsarrende sotsarrendem sotsarrenden sotsarrendes sotsarrendessen sotsarrendesses sotsarrendessin sotsarrendessis sotsarrendeu sotsarrendi sotsarrendin sotsarrendis sotsarrendo sotsarrendà sotsarrendàrem sotsarrendàreu sotsarrendàs sotsarrendàssem sotsarrendàsseu sotsarrendàssim sotsarrendàssiu sotsarrendàvem sotsarrendàveu sotsarrendés sotsarrendéssem sotsarrendésseu sotsarrendéssim sotsarrendéssiu sotsarrendí val v
sublocare
Arrendar a una tercera persona per part de l'arrendatari.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
sovente spesso

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
sudare

suau /suˈaw/ adj
soffice

suavitzar /su.a.viˈzaɾ/ /su.a.βiˈd͡za/ /su.a.βiˈza/ /su.ə.viˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suavitz suavitza suavitzada suavitzades suavitzam suavitzant suavitzar suavitzara suavitzaran suavitzarem suavitzaren suavitzares suavitzareu suavitzaria suavitzarien suavitzaries suavitzarà suavitzaràs suavitzaré suavitzaríem suavitzaríeu suavitzassen suavitzasses suavitzassin suavitzassis suavitzat suavitzats suavitzau suavitzava suavitzaven suavitzaves suavitze suavitzem suavitzen suavitzes suavitzessen suavitzesses suavitzessin suavitzessis suavitzeu suavitzi suavitzin suavitzis suavitzo suavitzà suavitzàrem suavitzàreu suavitzàs suavitzàssem suavitzàsseu suavitzàssim suavitzàssiu suavitzàvem suavitzàveu suavitzés suavitzéssem suavitzésseu suavitzéssim suavitzéssiu suavitzí val v
ammorbidire

subdivisió /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.βi.ziˈo/ n fem
suddivisione

subducció /sub.duk.siˈo/ n fem
subduzione

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subestim subestima subestimada subestimades subestimam subestimant subestimar subestimara subestimaran subestimarem subestimaren subestimares subestimareu subestimaria subestimarien subestimaries subestimarà subestimaràs subestimaré subestimaríem subestimaríeu subestimassen subestimasses subestimassin subestimassis subestimat subestimats subestimau subestimava subestimaven subestimaves subestime subestimem subestimen subestimes subestimessen subestimesses subestimessin subestimessis subestimeu subestimi subestimin subestimis subestimo subestimà subestimàrem subestimàreu subestimàs subestimàssem subestimàsseu subestimàssim subestimàssiu subestimàvem subestimàveu subestimés subestiméssem subestimésseu subestiméssim subestiméssiu subestimí val v
sottovalutare

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
asta

subjectar /sub.d͡ʒekˈta/ /sub.d͡ʒekˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subject subjecta subjectada subjectades subjectaia subjectaien subjectaies subjectam subjectant subjectar subjectara subjectaran subjectarem subjectaren subjectares subjectareu subjectaria subjectarien subjectaries subjectariva subjectariven subjectarives subjectarà subjectaràs subjectaré subjectaríem subjectaríeu subjectarívem subjectaríveu subjectassen subjectasses subjectassin subjectassis subjectat subjectats subjectau subjectava subjectaven subjectaves subjectavi subjectavo subjecte subjecteguem subjecteguessa subjecteguessen subjecteguesses subjectegueu subjectegués subjecteguéssom subjecteguéssou subjectem subjecten subjectes subjectessa subjectessen subjectesses subjectessi subjectessin subjectessis subjecteu subjecti subjectin subjectis subjecto subjectos subjects subjectà subjectàiem subjectàieu subjectàrem subjectàreu subjectàs subjectàssem subjectàsseu subjectàssim subjectàssiu subjectàvem subjectàvets subjectàveu subjectàvom subjectés subjectéssem subjectésseu subjectéssim subjectéssiu subjectí v.cent val v
soggettare

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ adj masc
subordinato

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
soggetto

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subjectiu subjectiv subjectiva subjectivada subjectivades subjectivam subjectivant subjectivar subjectivara subjectivaran subjectivarem subjectivaren subjectivares subjectivareu subjectivaria subjectivarien subjectivaries subjectivarà subjectivaràs subjectivaré subjectivaríem subjectivaríeu subjectivassen subjectivasses subjectivassin subjectivassis subjectivat subjectivats subjectivau subjectivava subjectivaven subjectivaves subjective subjectivem subjectiven subjectives subjectivessen subjectivesses subjectivessin subjectivessis subjectiveu subjectivi subjectivin subjectivis subjectivo subjectivà subjectivàrem subjectivàreu subjectivàs subjectivàssem subjectivàsseu subjectivàssim subjectivàssiu subjectivàvem subjectivàveu subjectivés subjectivéssem subjectivésseu subjectivéssim subjectivéssiu subjectiví val v
soggettivare

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept subjug subjuga subjugada subjugades subjugam subjugant subjugar subjugara subjugaran subjugarem subjugaren subjugares subjugareu subjugaria subjugarien subjugaries subjugarà subjugaràs subjugaré subjugaríem subjugaríeu subjugassen subjugasses subjugassin subjugassis subjugat subjugats subjugau subjugava subjugaven subjugaves subjugo subjugue subjuguem subjuguen subjugues subjuguessen subjuguesses subjuguessin subjuguessis subjugueu subjugui subjuguin subjuguis subjugués subjuguéssem subjuguésseu subjuguéssim subjuguéssiu subjuguí subjugà subjugàrem subjugàreu subjugàs subjugàssem subjugàsseu subjugàssim subjugàssiu subjugàvem subjugàveu v.cent val v
soggiogare

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
congiuntivo

sublim /suˈβɫim/ adj
sublime

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sublim sublima sublimada sublimades sublimaia sublimaien sublimaies sublimam sublimant sublimar sublimara sublimaran sublimarem sublimaren sublimares sublimareu sublimaria sublimarien sublimaries sublimariva sublimariven sublimarives sublimarà sublimaràs sublimaré sublimaríem sublimaríeu sublimarívem sublimaríveu sublimassen sublimasses sublimassin sublimassis sublimat sublimats sublimau sublimava sublimaven sublimaves sublimavi sublimavo sublime sublimeguem sublimeguessa sublimeguessen sublimeguesses sublimegueu sublimegués sublimeguéssom sublimeguéssou sublimem sublimen sublimes sublimessa sublimessen sublimesses sublimessi sublimessin sublimessis sublimeu sublimi sublimin sublimis sublimo sublimos sublims sublimà sublimàiem sublimàieu sublimàrem sublimàreu sublimàs sublimàssem sublimàsseu sublimàssim sublimàssiu sublimàvem sublimàvets sublimàveu sublimàvom sublimés subliméssem sublimésseu subliméssim subliméssiu sublimí v.cent val v
sublimare

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
sottomarino sommergibile
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

subministrar /sub.mi.nisˈtɾa/ /sub.mi.nisˈtɾaɾ/ /sum.mi.nisˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subministr subministra subministrada subministrades subministraia subministraien subministraies subministram subministrant subministrar subministrara subministraran subministrarem subministraren subministrares subministrareu subministraria subministrarien subministraries subministrariva subministrariven subministrarives subministrarà subministraràs subministraré subministraríem subministraríeu subministrarívem subministraríveu subministrassen subministrasses subministrassin subministrassis subministrat subministrats subministrau subministrava subministraven subministraves subministravi subministravo subministre subministreguem subministreguessa subministreguessen subministreguesses subministregueu subministregués subministreguéssom subministreguéssou subministrem subministren subministres subministressa subministressen subministresses subministressi subministressin subministressis subministreu subministri subministrin subministris subministro subministros subministrs subministrà subministràiem subministràieu subministràrem subministràreu subministràs subministràssem subministràsseu subministràssim subministràssiu subministràvem subministràvets subministràveu subministràvom subministrés subministréssem subministrésseu subministréssim subministréssiu subministrí v.cent val v
somministrare

submís /subˈmis/ /sumˈmis/ adj
remissivo

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
sottobosco

subnormal /sub.noɾˈmaɫ/ /sub.nurˈmaɫ/ n neut
subnormale

suborn /suˈβorn/ n masc
subornazione

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
corrompere

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subratll subratlla subratllada subratllades subratllam subratllant subratllar subratllara subratllaran subratllarem subratllaren subratllares subratllareu subratllaria subratllarien subratllaries subratllarà subratllaràs subratllaré subratllaríem subratllaríeu subratllassen subratllasses subratllassin subratllassis subratllat subratllats subratllau subratllava subratllaven subratllaves subratlle subratllem subratllen subratlles subratllessen subratllesses subratllessin subratllessis subratlleu subratlli subratllin subratllis subratllo subratllà subratllàrem subratllàreu subratllàs subratllàssem subratllàsseu subratllàssim subratllàssiu subratllàvem subratllàveu subratllés subratlléssem subratllésseu subratlléssim subratlléssiu subratllí val v
sottolineare

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ adj masc
sussidiario

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept subsisteix subsisteixa subsisteixen subsisteixes subsisteixi subsisteixin subsisteixis subsisteixo subsisteixs subsistesc subsistesca subsistesquen subsistesques subsistesqui subsistesquin subsistesquis subsistia subsistida subsistides subsistien subsisties subsistiguem subsistiguera subsistigueren subsistigueres subsistiguessen subsistiguesses subsistiguessin subsistiguessis subsistigueu subsistigueva subsistigueven subsistigueves subsistigué subsistiguérem subsistiguéreu subsistigués subsistiguéssem subsistiguésseu subsistiguéssim subsistiguéssiu subsistiguévem subsistiguéveu subsistim subsistint subsistir subsistira subsistiran subsistirem subsistiren subsistires subsistireu subsistiria subsistirien subsistiries subsistiriva subsistiriven subsistirives subsistirà subsistiràs subsistiré subsistiríem subsistiríeu subsistirívem subsistiríveu subsistisc subsistisca subsistisco subsistiscos subsistisquem subsistisquen subsistisques subsistisqueu subsistissa subsistissen subsistisses subsistissi subsistissin subsistissis subsistist subsistit subsistits subsistiu subsistiva subsistiven subsistives subsistix subsistixa subsistixen subsistixes subsistixi subsistixin subsistixis subsistixo subsistixos subsistí subsistíem subsistíets subsistíeu subsistírem subsistíreu subsistís subsistíscon subsistíssem subsistísseu subsistíssim subsistíssiu subsistíssom subsistíssou subsistívem subsistíveu subsistíxon v.cent val v
sussistere

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
sostantivo nome

substantivar /sups.tan.tiˈvaɾ/ /sups.tan.tiˈβa/ /sups.tən.tiˈva/ /sups.tən.tiˈβa/ /sus.tan.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept substantiu substantiv substantiva substantivada substantivades substantivam substantivant substantivar substantivara substantivaran substantivarem substantivaren substantivares substantivareu substantivaria substantivarien substantivaries substantivarà substantivaràs substantivaré substantivaríem substantivaríeu substantivassen substantivasses substantivassin substantivassis substantivat substantivats substantivau substantivava substantivaven substantivaves substantive substantivem substantiven substantives substantivessen substantivesses substantivessin substantivessis substantiveu substantivi substantivin substantivis substantivo substantivà substantivàrem substantivàreu substantivàs substantivàssem substantivàsseu substantivàssim substantivàssiu substantivàvem substantivàveu substantivés substantivéssem substantivésseu substantivéssim substantivéssiu substantiví val v
sostantivare

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
sostituzione

substituir /sups.ti.tuˈi/ /sups.ti.tuˈiɾ/ /sus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ sept substitueix substitueixen substitueixes substitueixi substitueixin substitueixis substitueixo substituesc substituesqui substituesquin substituesquis substituint substituir substituiran substituirem substituireu substituiria substituirien substituiries substituirà substituiràs substituiré substituiríem substituiríeu substituí substituíem substituíeu substituírem substituíreu substituís substituíssem substituísseu substituíssim substituíssiu substituïa substituïda substituïdes substituïen substituïes substituïguem substituïgueu substituïm substituïra substituïren substituïres substituïsc substituïsca substituïsquen substituïsques substituïssen substituïsses substituïssin substituïssis substituït substituïts substituïu substituïx substituïxen substituïxes substituïxo val v
sostituire

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
sostanza

subtil /supˈtiɫ/ adj
sottile

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept subvencion subvenciona subvencionada subvencionades subvencionam subvencionant subvencionar subvencionara subvencionaran subvencionarem subvencionaren subvencionares subvencionareu subvencionaria subvencionarien subvencionaries subvencionarà subvencionaràs subvencionaré subvencionaríem subvencionaríeu subvencionassen subvencionasses subvencionassin subvencionassis subvencionat subvencionats subvencionau subvencionava subvencionaven subvencionaves subvencione subvencionem subvencionen subvenciones subvencionessen subvencionesses subvencionessin subvencionessis subvencioneu subvencioni subvencionin subvencionis subvenciono subvencionà subvencionàrem subvencionàreu subvencionàs subvencionàssem subvencionàsseu subvencionàssim subvencionàssiu subvencionàvem subvencionàveu subvencionés subvencionéssem subvencionésseu subvencionéssim subvencionéssiu subvencioní val v
sovvenzionare

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ n fem
sovvenzione

subvenir /sub.beˈni/ /sub.bəˈni/ /sub.veˈniɾ/ /sub.vəˈni/ alg arc bal cent eiv n-occ occ or sept subvenc subvendran subvendrem subvendrets subvendreu subvendria subvendrien subvendries subvendrà subvendràs subvendré subvendríem subvendríets subvendríeu subvenen subvenes subveneu subvenga subvengaran subvengarem subvengareu subvengariva subvengariven subvengarives subvengarivu subvengarà subvengaràs subvengaré subvengra subvengren subvengres subvenguda subvengudes subvenguec subvenguem subvenguen subvenguent subvenguera subvengueren subvengueres subvengueri subvengueru subvengues subvenguessen subvenguesses subvenguessi subvenguessin subvenguessis subvenguessu subvenguets subvengueu subvengui subvenguin subvenguis subvenguist subvengut subvenguts subvengué subvenguérem subvenguérets subvenguéreu subvengués subvenguéssem subvenguésseu subvenguéssim subvenguéssiu subvenguí subveni subvenia subvenien subvenies subvenim subvenint subvenir subvenits subveniu subveniva subveniven subvenives subvenivu subveniï subveniü subvenran subvenrem subvenreu subvenria subvenrien subvenries subvenriü subvenrà subvenràs subvenré subvens subveníem subveníets subveníeu subvenívem subveníveu subvenívom subvenívou subves subvin subvinc subvindran subvindre subvindrem subvindrets subvindreu subvindri subvindria subvindrien subvindries subvindrà subvindràs subvindré subvindríem subvindríets subvindríeu subvinen subvinga subvingam subvingau subvingo subvingos subvinguda subvingudes subvinguem subvinguen subvinguent subvinguera subvingueren subvingueres subvingues subvinguessa subvinguessen subvinguesses subvinguessin subvinguessis subvinguessu subvinguets subvingueu subvingui subvinguin subvinguis subvingut subvinguts subvingué subvinguérem subvinguérets subvinguéreu subvingués subvinguéssem subvinguésseu subvinguéssim subvinguéssiu subvinguéssom subvinguéssou subvinguí subvinia subvinien subvinies subvinran subvinre subvinrem subvinreu subvinria subvinrien subvinries subvinrà subvinràs subvinré subvinríem subvinríeu subviníem subviníets subviníeu subvé subvén subvéngrem subvéngrets subvéngreu subví subvíngon subvís v.cent val v
sovvenire

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
pedice

suc n masc
succo spremuta
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

sucar-hi /suˈka.ɾi/ v
mangiare
Treure'n profit de forma il·legal o abusiva, acceptar suborns, en especial en càrrecs de responsabilitat.

succeir /suk.seˈi/ /suk.seˈiɾ/ /suk.səˈi/ bal n-occ occ sept succeeix succeeixen succeeixes succeeixi succeeixin succeeixis succeeixo succeesc succeesqui succeesquin succeesquis succeint succeir succeiran succeirem succeireu succeiria succeirien succeiries succeirà succeiràs succeiré succeiríem succeiríeu succeí succeíem succeíeu succeírem succeíreu succeís succeíssem succeísseu succeíssim succeíssiu succeïa succeïda succeïdes succeïen succeïes succeïguem succeïgueu succeïm succeïra succeïren succeïres succeïsc succeïsca succeïsquen succeïsques succeïssen succeïsses succeïssin succeïssis succeït succeïts succeïu succeïx succeïxen succeïxes succeïxo val v
succedere
(intransitiu) Ocórrer, tenir lloc, esdevenir.
(intransitiu o transitiu) Substituir a un altre ocupant un càrrec, funció, possessió.

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
successione
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

succés /sukˈses/ n masc
successo
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
zucchero

sud n masc
sud mezzogiorno

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
sud-est

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
sud-ovest

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
sud-sudovest

suec adj masc
svedese
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
svedese
Persona de Suècia.
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
abbastanza sufficiente

sufix /suˈfiks/ n masc
suffisso

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sufoc sufoca sufocada sufocades sufocam sufocant sufocar sufocara sufocaran sufocarem sufocaren sufocares sufocareu sufocaria sufocarien sufocaries sufocarà sufocaràs sufocaré sufocaríem sufocaríeu sufocassen sufocasses sufocassin sufocassis sufocat sufocats sufocau sufocava sufocaven sufocaves sufoco sufocà sufocàrem sufocàreu sufocàs sufocàssem sufocàsseu sufocàssim sufocàssiu sufocàvem sufocàveu sufoque sufoquem sufoquen sufoques sufoquessen sufoquesses sufoquessin sufoquessis sufoqueu sufoqui sufoquin sufoquis sufoqués sufoquéssem sufoquésseu sufoquéssim sufoquéssiu sufoquí val v
soffocare
Provocar dificultat en la respiració.
Apagar un incendi.

sufragar /su.fɾaˈɣa/ /su.fɾaˈɣaɾ/ /su.fɾəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sufrag sufraga sufragada sufragades sufragam sufragant sufragar sufragara sufragaran sufragarem sufragaren sufragares sufragareu sufragaria sufragarien sufragaries sufragarà sufragaràs sufragaré sufragaríem sufragaríeu sufragassen sufragasses sufragassin sufragassis sufragat sufragats sufragau sufragava sufragaven sufragaves sufrago sufrague sufraguem sufraguen sufragues sufraguessen sufraguesses sufraguessin sufraguessis sufragueu sufragui sufraguin sufraguis sufragués sufraguéssem sufraguésseu sufraguéssim sufraguéssiu sufraguí sufragà sufragàrem sufragàreu sufragàs sufragàssem sufragàsseu sufragàssim sufragàssiu sufragàvem sufragàveu v.cent val v
suffragare

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
suggerimento

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ bal n-occ occ sept suggereix suggereixen suggereixes suggereixi suggereixin suggereixis suggereixo suggeresc suggeresqui suggeresquin suggeresquis suggeria suggerida suggerides suggerien suggeries suggeriguem suggerigueu suggerim suggerint suggerir suggerira suggeriran suggerirem suggeriren suggerires suggerireu suggeriria suggeririen suggeriries suggerirà suggeriràs suggeriré suggeriríem suggeriríeu suggerisc suggerisca suggerisquen suggerisques suggerissen suggerisses suggerissin suggerissis suggerit suggerits suggeriu suggerix suggerixen suggerixes suggerixo suggerí suggeríem suggeríeu suggerírem suggeríreu suggerís suggeríssem suggerísseu suggeríssim suggeríssiu val v
suggerire

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ n fem
suggestione

suite /ˈsujt/ n fem
suite
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

sull /ˈsuʎ/ adj masc
scornato
Sense banyes.

suma /ˈsu.ma/ n fem
somma

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
sommare addizionare
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
sommario
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
sommario
Breu resum, compendi.

sumir /suˈmi/ /suˈmiɾ/ bal n-occ occ sept sumeix sumeixen sumeixes sumeixi sumeixin sumeixis sumeixo sumesc sumesqui sumesquin sumesquis sumia sumida sumides sumien sumies sumiguem sumigueu sumim sumint sumir sumira sumiran sumirem sumiren sumires sumireu sumiria sumirien sumiries sumirà sumiràs sumiré sumiríem sumiríeu sumisc sumisca sumisquen sumisques sumissen sumisses sumissin sumissis sumit sumits sumiu sumix sumixen sumixes sumixo sumí sumíem sumíeu sumírem sumíreu sumís sumíssem sumísseu sumíssim sumíssiu val v
sprofondare
Enfonsar sota la terra o sota un líquid.
(figurat) Abatre, enfonsar l’ànim, la moral.

summe /ˈsum.me/ /ˈsum.mə/ adj masc
sommo

sumària /suˈma.ɾi.a/ /suˈma.ɾi.ə/ n fem
processo

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
sudore

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept super supera superada superades superam superant superar superara superaran superarem superaren superares superareu superaria superarien superaries superarà superaràs superaré superaríem superaríeu superassen superasses superassin superassis superat superats superau superava superaven superaves supere superem superen superes superessen superesses superessin superessis supereu superi superin superis supero superà superàrem superàreu superàs superàssem superàsseu superàssim superàssiu superàvem superàveu superés superéssem superésseu superéssim superéssiu superí val v
superare
Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superb /suˈpɛrp/ adj masc
superbo

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
superficiale
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
superfluo

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
superficie
extensió plana, cara.

superilla /su.peˈɾi.ʎa/ /su.pəˈɾi.ʎə/ n fem
supermanzana

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ adj
superiore
D'un nivell més alt.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
superiore
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
superlativo

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermercato
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept superposa superposada superposades superposam superposant superposar superposara superposaran superposarem superposaren superposares superposareu superposaria superposarien superposaries superposarà superposaràs superposaré superposaríem superposaríeu superposassen superposasses superposassin superposassis superposat superposats superposau superposava superposaven superposaves superpose superposem superposen superposes superposessen superposesses superposessin superposessis superposeu superposi superposin superposis superposo superposà superposàrem superposàreu superposàs superposàssem superposàsseu superposàssim superposàssiu superposàvem superposàveu superposés superposéssem superposésseu superposéssim superposéssiu superposí superpòs val v
sovrapporre

superstició n fem
superstizione
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
sopravvissuto

suplantar /su.planˈta/ /su.planˈtaɾ/ /su.pɫənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplant suplanta suplantada suplantades suplantaia suplantaien suplantaies suplantam suplantant suplantar suplantara suplantaran suplantarem suplantaren suplantares suplantareu suplantaria suplantarien suplantaries suplantariva suplantariven suplantarives suplantarà suplantaràs suplantaré suplantaríem suplantaríeu suplantarívem suplantaríveu suplantassen suplantasses suplantassin suplantassis suplantat suplantats suplantau suplantava suplantaven suplantaves suplantavi suplantavo suplante suplanteguem suplanteguessa suplanteguessen suplanteguesses suplantegueu suplantegués suplanteguéssom suplanteguéssou suplantem suplanten suplantes suplantessa suplantessen suplantesses suplantessi suplantessin suplantessis suplanteu suplanti suplantin suplantis suplanto suplantos suplants suplantà suplantàiem suplantàieu suplantàrem suplantàreu suplantàs suplantàssem suplantàsseu suplantàssim suplantàssiu suplantàvem suplantàvets suplantàveu suplantàvom suplantés suplantéssem suplantésseu suplantéssim suplantéssiu suplantí v.cent val v
soppiantare

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ adj
supplente

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
supplicare

suplici /suˈpli.si/ n masc
supplizio

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suposa suposada suposades suposam suposant suposar suposara suposaran suposarem suposaren suposares suposareu suposaria suposarien suposaries suposarà suposaràs suposaré suposaríem suposaríeu suposassen suposasses suposassin suposassis suposat suposats suposau suposava suposaven suposaves supose suposem suposen suposes suposessen suposesses suposessin suposessis suposeu suposi suposin suposis suposo suposà suposàrem suposàreu suposàs suposàssem suposàsseu suposàssim suposàssiu suposàvem suposàveu suposés suposéssem suposésseu suposéssim suposéssiu suposí supòs val v
suporre supporre
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

suprem /suˈpɾem/ adj masc
supremo

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
supremazia

suprimir /su.pɾiˈmi/ /su.pɾiˈmiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept suprimeix suprimeixa suprimeixen suprimeixes suprimeixi suprimeixin suprimeixis suprimeixo suprimeixs suprimesc suprimesca suprimesquen suprimesques suprimesqui suprimesquin suprimesquis suprimia suprimida suprimides suprimien suprimies suprimiguem suprimiguera suprimigueren suprimigueres suprimiguessen suprimiguesses suprimiguessin suprimiguessis suprimigueu suprimigueva suprimigueven suprimigueves suprimigué suprimiguérem suprimiguéreu suprimigués suprimiguéssem suprimiguésseu suprimiguéssim suprimiguéssiu suprimiguévem suprimiguéveu suprimim suprimint suprimir suprimira suprimiran suprimirem suprimiren suprimires suprimireu suprimiria suprimirien suprimiries suprimiriva suprimiriven suprimirives suprimirà suprimiràs suprimiré suprimiríem suprimiríeu suprimirívem suprimiríveu suprimisc suprimisca suprimisco suprimiscos suprimisquem suprimisquen suprimisques suprimisqueu suprimissa suprimissen suprimisses suprimissi suprimissin suprimissis suprimist suprimit suprimits suprimiu suprimiva suprimiven suprimives suprimix suprimixa suprimixen suprimixes suprimixi suprimixin suprimixis suprimixo suprimixos suprimí suprimíem suprimíets suprimíeu suprimírem suprimíreu suprimís suprimíscon suprimíssem suprimísseu suprimíssim suprimíssiu suprimíssom suprimíssou suprimívem suprimíveu suprimíxon v.cent val v
abolire

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
superbia

supí /suˈpi/ adj masc
supino

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sur sura surada surades suram surant surar surara suraran surarem suraren surares surareu suraria surarien suraries surarà suraràs suraré suraríem suraríeu surassen surasses surassin surassis surat surats surau surava suraven suraves sure surem suren sures suressen suresses suressin suressis sureu suri surin suris suro surà suràrem suràreu suràs suràssem suràsseu suràssim suràssiu suràvem suràveu surés suréssem surésseu suréssim suréssiu surí val v
galleggiare
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.
fortuna
Mantenir-se en creixença, prosperant.

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
sughero

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ adj
perplesso
Que ha quedat suspès, perplex i indecís per una forta impressió, una sorpresa.

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ n masc
suspense
Expectació creada per a mantenir l’interès, la curiositat, les emocions.
insufficenza
Nota que certifica que un alumne no ha superat amb èxit un examen, un curs, etc. i que generalment comporta l'exigència de repetir-lo.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
fuliggine

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
sutura

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
svizzero elvetico
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
svizzero elvetico
Habitant de Suïssa.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
suicidio

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
suicidio collettivo

syrah /siˈɾa/ n masc
shiraz
Raïm negre, mitjà, cilíndric, compacte i amb els grans petits, ovoides i generalment amb la pell aspra.
Vi opulent, amb cos, de color fosc i amb una aroma característica de fruita i espècies.

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sadico

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
sandalo
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
segale

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
semola

sènior /ˈse.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.ur/ adj
senior

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
sepalo

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ n masc
seppia
Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
serie
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
sì
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
sì
Afirmació, consentiment.

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
sillaba
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
simbolo

símbol turístic n masc
Simbolo turistico

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
sintomo

síndic de greuges n masc
difensore civico

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
anguria cocomero

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ n fem
noria

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
sintesi

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
seppia
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
sistole

sòl n masc
suolo

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ adj
solido
Qualitat de fermesa o resistència a les forces que tendeixen a deformar-lo.

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
solido
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ n fem
supplica supplicazione
acció de suplicar, o la petició que es fa.
memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ n masc
tabacco

tabalejar /ta.βa.leˈd͡ʒaɾ/ /ta.βa.leˈʒa/ /tə.βə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabalege tabalegem tabalegen tabaleges tabalegessen tabalegesses tabalegessin tabalegessis tabalegeu tabalegi tabalegin tabalegis tabalegés tabalegéssem tabalegésseu tabalegéssim tabalegéssiu tabalegí tabaleig tabaleja tabalejada tabalejades tabalejam tabalejant tabalejar tabalejara tabalejaran tabalejarem tabalejaren tabalejares tabalejareu tabalejaria tabalejarien tabalejaries tabalejarà tabalejaràs tabalejaré tabalejaríem tabalejaríeu tabalejassen tabalejasses tabalejassin tabalejassis tabalejat tabalejats tabalejau tabalejava tabalejaven tabalejaves tabalejo tabalejà tabalejàrem tabalejàreu tabalejàs tabalejàssem tabalejàsseu tabalejàssim tabalejàssiu tabalejàvem tabalejàveu val v
tambureggiare
Tocar el tabal.
tamburellare
Fer soroll, remenar alguna cosa amb estrèpit, pegar sobre la taula.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
tabulare
De superfície plana.
Organitzat formant una taula.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabul tabula tabulada tabulades tabulam tabulant tabular tabulara tabularan tabularem tabularen tabulares tabulareu tabularia tabularien tabularies tabularà tabularàs tabularé tabularíem tabularíeu tabulassen tabulasses tabulassin tabulassis tabulat tabulats tabulau tabulava tabulaven tabulaves tabule tabulem tabulen tabules tabulessen tabulesses tabulessin tabulessis tabuleu tabuli tabulin tabulis tabulo tabulà tabulàrem tabulàreu tabulàs tabulàssem tabulàsseu tabulàssim tabulàssiu tabulàvem tabulàveu tabulés tabuléssem tabulésseu tabuléssim tabuléssiu tabulí val v
tabulare
(transitiu) Presentar informació escrita organitzada en taules.

tabà /taˈβa/ /təˈβa/ n masc
borsa

tac /ˈtak/ n masc
bacchetta
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
macchia
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tac taca tacada tacades tacam tacant tacar tacara tacaran tacarem tacaren tacares tacareu tacaria tacarien tacaries tacarà tacaràs tacaré tacaríem tacaríeu tacassen tacasses tacassin tacassis tacat tacats tacau tacava tacaven tacaves taco tacà tacàrem tacàreu tacàs tacàssem tacàsseu tacàssim tacàssiu tacàvem tacàveu taque taquem taquen taques taquessen taquesses taquessin taquessis taqueu taqui taquin taquis taqués taquéssem taquésseu taquéssim taquéssiu taquí val v
macchiare

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
taciturno

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
tatto
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

taekwondista /taj.kwonˈdis.ta/ /taj.kwonˈdis.te/ /təj.kwonˈdis.tə/ n neut
taekwondoka

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tafanege tafanegem tafanegen tafaneges tafanegessen tafanegesses tafanegessin tafanegessis tafanegeu tafanegi tafanegin tafanegis tafanegés tafanegéssem tafanegésseu tafanegéssim tafanegéssiu tafanegí tafaneig tafaneja tafanejada tafanejades tafanejam tafanejant tafanejar tafanejara tafanejaran tafanejarem tafanejaren tafanejares tafanejareu tafanejaria tafanejarien tafanejaries tafanejarà tafanejaràs tafanejaré tafanejaríem tafanejaríeu tafanejassen tafanejasses tafanejassin tafanejassis tafanejat tafanejats tafanejau tafanejava tafanejaven tafanejaves tafanejo tafanejà tafanejàrem tafanejàreu tafanejàs tafanejàssem tafanejàsseu tafanejàssim tafanejàssiu tafanejàvem tafanejàveu val v
curiosare

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
pettegolo

tafone n masc
tafone

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
tafonomia

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
tahitiano
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
tahitiano
Individu natural de Tahití.
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
taiga

tal /ˈtaɫ/ adj
certo
Introducció del nom d'una persona que és desconeguda a les persones a les quals va destinada la frase.
tale
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talar /taˈɫa/ /taˈɫaɾ/ /təˈɫa/ /təˈɫar/ adj
talare
Del vestit, que arriba fins als talons.

talar /taˈɫa/ /taˈɫaɾ/ /təˈɫa/ /təˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tal tala talada talades talam talant talar talara talaran talarem talaren talares talareu talaria talarien talaries talarà talaràs talaré talaríem talaríeu talassen talasses talassin talassis talat talats talau talava talaven talaves tale talem talen tales talessen talesses talessin talessis taleu tali talin talis talo talà talàrem talàreu talàs talàssem talàsseu talàssim talàssiu talàvem talàveu talés taléssem talésseu taléssim taléssiu talí val v
abbattere
Tallar el tronc d'un arbre arran de soca.

talassonímia /ta.ɫa.soˈni.mi.a/ /tə.ɫə.soˈni.mi.ə/ /tə.ɫə.suˈni.mi.ə/ n fem
talassonomastica

talassònim /ta.ɫaˈsɔ.nim/ /tə.ɫəˈsɔ.nim/ n masc
talassonimo

talcosquist /taɫ.kosˈkist/ /təɫ.kosˈkist/ /təɫ.kusˈkist/ n masc
talcoscisto

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talento
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.
voglia
Disposició, desig o ganes per a fer alguna cosa.

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
taglio
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallantar /ta.ʎanˈta/ /ta.ʎanˈtaɾ/ /tə.ʎənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tallant tallanta tallantada tallantades tallantam tallantant tallantar tallantara tallantaran tallantarem tallantaren tallantares tallantareu tallantaria tallantarien tallantaries tallantarà tallantaràs tallantaré tallantaríem tallantaríeu tallantassen tallantasses tallantassin tallantassis tallantat tallantats tallantau tallantava tallantaven tallantaves tallante tallantem tallanten tallantes tallantessen tallantesses tallantessin tallantessis tallanteu tallanti tallantin tallantis tallanto tallantà tallantàrem tallantàreu tallantàs tallantàssem tallantàsseu tallantàssim tallantàssiu tallantàvem tallantàveu tallantés tallantéssem tallantésseu tallantéssim tallantéssiu tallantí val v
intagliare

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
tagliare
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
intagliare
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.

tallar el bacallà v
fare il bello e il cattivo tempo

tallent /taˈʎen/ /taˈʎent/ /təˈʎen/ /təˈʎent/ adj
tagliente
Que talla bé.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
workshop

talonejar /ta.lo.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.lo.neˈʒa/ /tə.ɫu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept talonege talonegem talonegen taloneges talonegessen talonegesses talonegessin talonegessis talonegeu talonegi talonegin talonegis talonegés talonegéssem talonegésseu talonegéssim talonegéssiu talonegí taloneig taloneja talonejada talonejades talonejam talonejant talonejar talonejara talonejaran talonejarem talonejaren talonejares talonejareu talonejaria talonejarien talonejaries talonejarà talonejaràs talonejaré talonejaríem talonejaríeu talonejassen talonejasses talonejassin talonejassis talonejat talonejats talonejau talonejava talonejaven talonejaves talonejo talonejà talonejàrem talonejàreu talonejàs talonejàssem talonejàsseu talonejàssim talonejàssiu talonejàvem talonejàveu val v
staccheggiare
Fer soroll amb els talons caminant.

talp n masc
talpa

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
tallio

taló /taˈɫo/ n masc
tallone calcagno
Part del peu oposada a la banda dels dits.
tacco tallone
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
tallone
Document de crèdit que, separat de la matriu d'un bloc, el pagador escriu la quantitat i el dóna al cobrador.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
scarpata
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

talús continental n masc
scarpata continentale

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
tamburo
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
sgabello
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinar /tam.bo.ɾiˈna/ /tam.bo.ɾiˈnaɾ/ /təm.bu.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborina tamborinada tamborinades tamborinam tamborinant tamborinar tamborinara tamborinaran tamborinarem tamborinaren tamborinares tamborinareu tamborinaria tamborinarien tamborinaries tamborinarà tamborinaràs tamborinaré tamborinaríem tamborinaríeu tamborinassen tamborinasses tamborinassin tamborinassis tamborinat tamborinats tamborinau tamborinava tamborinaven tamborinaves tamborine tamborinem tamborinen tamborines tamborinessen tamborinesses tamborinessin tamborinessis tamborineu tamborini tamborinin tamborinis tamborino tamborinà tamborinàrem tamborinàreu tamborinàs tamborinàssem tamborinàsseu tamborinàssim tamborinàssiu tamborinàvem tamborinàveu tamborinés tamborinéssem tamborinésseu tamborinéssim tamborinéssiu tamboriní tamborín val v
tambureggiare
Fer el soroll d'un tamborí.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborinege tamborinegem tamborinegen tamborineges tamborinegessen tamborinegesses tamborinegessin tamborinegessis tamborinegeu tamborinegi tamborinegin tamborinegis tamborinegés tamborinegéssem tamborinegésseu tamborinegéssim tamborinegéssiu tamborinegí tamborineig tamborineja tamborinejada tamborinejades tamborinejam tamborinejant tamborinejar tamborinejara tamborinejaran tamborinejarem tamborinejaren tamborinejares tamborinejareu tamborinejaria tamborinejarien tamborinejaries tamborinejarà tamborinejaràs tamborinejaré tamborinejaríem tamborinejaríeu tamborinejassen tamborinejasses tamborinejassin tamborinejassis tamborinejat tamborinejats tamborinejau tamborinejava tamborinejaven tamborinejaves tamborinejo tamborinejà tamborinejàrem tamborinejàreu tamborinejàs tamborinejàssem tamborinejàsseu tamborinejàssim tamborinejàssiu tamborinejàvem tamborinejàveu val v
tambureggiare

també /tamˈbe/ adv
anche altresì
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamisa tamisada tamisades tamisam tamisant tamisar tamisara tamisaran tamisarem tamisaren tamisares tamisareu tamisaria tamisarien tamisaries tamisarà tamisaràs tamisaré tamisaríem tamisaríeu tamisassen tamisasses tamisassin tamisassis tamisat tamisats tamisau tamisava tamisaven tamisaves tamise tamisem tamisen tamises tamisessen tamisesses tamisessin tamisessis tamiseu tamisi tamisin tamisis tamiso tamisà tamisàrem tamisàreu tamisàs tamisàssem tamisàsseu tamisàssim tamisàssiu tamisàvem tamisàveu tamisés tamiséssem tamisésseu tamiséssim tamiséssiu tamisí tamís val v
setacciare

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
neanche nemmeno

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tampon tampona tamponada tamponades tamponam tamponant tamponar tamponara tamponaran tamponarem tamponaren tamponares tamponareu tamponaria tamponarien tamponaries tamponarà tamponaràs tamponaré tamponaríem tamponaríeu tamponassen tamponasses tamponassin tamponassis tamponat tamponats tamponau tamponava tamponaven tamponaves tampone tamponem tamponen tampones tamponessen tamponesses tamponessin tamponessis tamponeu tamponi tamponin tamponis tampono tamponà tamponàrem tamponàreu tamponàs tamponàssem tamponàsseu tamponàssim tamponàssiu tamponàvem tamponàveu tamponés tamponéssem tamponésseu tamponéssim tamponéssiu tamponí val v
tamponare
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tan adv
tanto

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ n fem
tanatofobia

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
recinto
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
chiudere
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
Acabar alguna cosa, cloure-la.
chiudere rinchiudere
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
chiuso

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tanques /ˈtaŋ.kes/ /ˈtaŋ.kəs/ n fem
ostacoli
(atletisme) Cursa on els atletes corren per una pista amb obstacles posats regularment i que han de saltar.

tant de bo Interjection
magari

tanyar /taˈɲa/ /taˈɲaɾ/ /təˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tany tanya tanyada tanyades tanyam tanyant tanyar tanyara tanyaran tanyarem tanyaren tanyares tanyareu tanyaria tanyarien tanyaries tanyarà tanyaràs tanyaré tanyaríem tanyaríeu tanyassen tanyasses tanyassin tanyassis tanyat tanyats tanyau tanyava tanyaven tanyaves tanye tanyem tanyen tanyes tanyessen tanyesses tanyessin tanyessis tanyeu tanyi tanyin tanyis tanyo tanyà tanyàrem tanyàreu tanyàs tanyàssem tanyàsseu tanyàssim tanyàssiu tanyàvem tanyàveu tanyés tanyéssem tanyésseu tanyéssim tanyéssiu tanyí val v
rampollare

tap /ˈtap/ n masc
turacciolo
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapaboques /ˌta.paˈbo.kes/ /ˌta.pəˈβo.kəs/ n masc
sciarpa

taponar /ta.poˈna/ /ta.poˈnaɾ/ /tə.poˈna/ /tə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tapon tapona taponada taponades taponam taponant taponar taponara taponaran taponarem taponaren taponares taponareu taponaria taponarien taponaries taponarà taponaràs taponaré taponaríem taponaríeu taponassen taponasses taponassin taponassis taponat taponats taponau taponava taponaven taponaves tapone taponem taponen tapones taponessen taponesses taponessin taponessis taponeu taponi taponin taponis tapono taponà taponàrem taponàreu taponàs taponàssem taponàsseu taponàssim taponàssiu taponàvem taponàveu taponés taponéssem taponésseu taponéssim taponéssiu taponí val v
turare

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
arazzo

taquiller /ta.kiˈʎe/ /ta.kiˈʎeɾ/ /tə.kiˈʎe/ adj masc
di cassetta

taquiller /ta.kiˈʎe/ /ta.kiˈʎeɾ/ /tə.kiˈʎe/ n masc
bigliettaio

taral·la /taˈɾa.ɫa/ /taˈɾaɫ.ɫa/ /təˈɾa.ɫə/ /təˈɾaɫ.ɫə/ n fem
ronzio

taral·larejar /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒa/ /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.ɾəɫ.ɫə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept taral·larege taral·laregem taral·laregen taral·lareges taral·laregessen taral·laregesses taral·laregessin taral·laregessis taral·laregeu taral·laregi taral·laregin taral·laregis taral·laregés taral·laregéssem taral·laregésseu taral·laregéssim taral·laregéssiu taral·laregí taral·lareig taral·lareja taral·larejada taral·larejades taral·larejam taral·larejant taral·larejar taral·larejara taral·larejaran taral·larejarem taral·larejaren taral·larejares taral·larejareu taral·larejaria taral·larejarien taral·larejaries taral·larejarà taral·larejaràs taral·larejaré taral·larejaríem taral·larejaríeu taral·larejassen taral·larejasses taral·larejassin taral·larejassis taral·larejat taral·larejats taral·larejau taral·larejava taral·larejaven taral·larejaves taral·larejo taral·larejà taral·larejàrem taral·larejàreu taral·larejàs taral·larejàssem taral·larejàsseu taral·larejàssim taral·larejàssiu taral·larejàvem taral·larejàveu val v
canticchiare

tarar /taˈɾa/ /taˈɾaɾ/ /təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tar tara tarada tarades taram tarant tarar tarara tararan tararem tararen tarares tarareu tararia tararien tararies tararà tararàs tararé tararíem tararíeu tarassen tarasses tarassin tarassis tarat tarats tarau tarava taraven taraves tare tarem taren tares taressen taresses taressin taressis tareu tari tarin taris taro tarà taràrem taràreu taràs taràssem taràsseu taràssim taràssiu taràvem taràveu tarés taréssem tarésseu taréssim taréssiu tarí val v
tarare
Calcular la tara d'una mercaderia.

tarat /taˈɾat/ /təˈɾat/ adj masc
pazzo
(despectiu) Que pateix un desequilibri mental.

tard /ˈtart/ adv
tardi

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
pomeriggio

tardar /tarˈða/ /taɾˈða/ /taɾˈðaɾ/ /tərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tard tarda tardada tardades tardam tardant tardar tardara tardaran tardarem tardaren tardares tardareu tardaria tardarien tardaries tardarà tardaràs tardaré tardaríem tardaríeu tardassen tardasses tardassin tardassis tardat tardats tardau tardava tardaven tardaves tarde tardem tarden tardes tardessen tardesses tardessin tardessis tardeu tardi tardin tardis tardo tardà tardàrem tardàreu tardàs tardàssem tardàsseu tardàssim tardàssiu tardàvem tardàveu tardés tardéssem tardésseu tardéssim tardéssiu tardí val v
tardare

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
autunno

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
scheda
Petita carta amb les dades personals.

targeta d'embarcament n fem
carta d'imbarco

targeta de crèdit n fem
carta di crédito carta di credito

tarifar /ta.ɾiˈfa/ /ta.ɾiˈfaɾ/ /tə.ɾiˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tarif tarifa tarifada tarifades tarifam tarifant tarifar tarifara tarifaran tarifarem tarifaren tarifares tarifareu tarifaria tarifarien tarifaries tarifarà tarifaràs tarifaré tarifaríem tarifaríeu tarifassen tarifasses tarifassin tarifassis tarifat tarifats tarifau tarifava tarifaven tarifaves tarife tarifem tarifen tarifes tarifessen tarifesses tarifessin tarifessis tarifeu tarifi tarifin tarifis tarifo tarifà tarifàrem tarifàreu tarifàs tarifàssem tarifàsseu tarifàssim tarifàssiu tarifàvem tarifàveu tarifés tariféssem tarifésseu tariféssim tariféssiu tarifí val v
tariffare

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
arancia arancione arancio
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
arancione arancio arancia
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
aranciata

tars /ˈtars/ n masc
tarso

tartamut /taɾ.taˈmut/ adj masc
balbuziente

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
tarantola

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
compito

tasconar /tas.koˈna/ /tas.koˈnaɾ/ /təs.koˈna/ /təs.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tascon tascona tasconada tasconades tasconam tasconant tasconar tasconara tasconaran tasconarem tasconaren tasconares tasconareu tasconaria tasconarien tasconaries tasconarà tasconaràs tasconaré tasconaríem tasconaríeu tasconassen tasconasses tasconassin tasconassis tasconat tasconats tasconau tasconava tasconaven tasconaves tascone tasconem tasconen tascones tasconessen tasconesses tasconessin tasconessis tasconeu tasconi tasconin tasconis tascono tasconà tasconàrem tasconàreu tasconàs tasconàssem tasconàsseu tasconàssim tasconàssiu tasconàvem tasconàveu tasconés tasconéssem tasconésseu tasconéssim tasconéssiu tasconí val v
zeppare
Posar tascons per a reforçar o assegurar alguna cosa.
incuneare
Ficar tascons per a tallar la llenya o esberlar una pedra.

tassa /ˈta.sa/ n fem
tazza

tast /ˈtast/ n masc
assaggio
Fet de tastar.
Quantitat petita de menjar o beguda que es pren per apreciar-ne la qualitat.
gusto
Sabor que s’aprecia en prendre una petita quantitat de menjar o beguda.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
assaggiare

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
tatuare
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatuaggio

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
tavola tavolo
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
tabella
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.
tavolo tavola
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

tauladora /taw.ɫaˈðo.ɾa/ /təw.ɫəˈðo.ɾə/ n fem
costipatore

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
bancone

tauleta /tawˈɫe.ta/ /təwˈɫə.tə/ /təwˈɫɛ.tə/ n fem
tavoletta
Superfície plana de cera o argila, emprada en les civilitzacions antigues per fer anotacions rascant amb un estil.
Dispositiu electrònic portàtil amb funcions d'ordinador, connexió d'internet i interfície tàctil.

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
Toro

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
tauromachia

tauró /tawˈɾo/ n masc
squalo pescecane

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
carcharodonte lamia

tauró bronzat n masc
squalo ramato

tauró de mans llargues n masc
squalo alalunga

tauró gris n masc
squalo grigio

tauó n masc
tauone

tavella /taˈve.ʎa/ /taˈβe.ʎa/ /təˈve.ʎə/ /təˈβe.ʎə/ n fem
baccello

taverner /ta.veɾˈneɾ/ /ta.βerˈne/ /ta.βeɾˈneɾ/ /tə.vəɾˈne/ /tə.βərˈne/ n masc
taverniere

taxar /takˈsa/ /takˈsaɾ/ /təkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tax taxa taxada taxades taxam taxant taxar taxara taxaran taxarem taxaren taxares taxareu taxaria taxarien taxaries taxarà taxaràs taxaré taxaríem taxaríeu taxassen taxasses taxassin taxassis taxat taxats taxau taxava taxaven taxaves taxe taxem taxen taxes taxessen taxesses taxessin taxessis taxeu taxi taxin taxis taxo taxà taxàrem taxàreu taxàs taxàssem taxàsseu taxàssim taxàssiu taxàvem taxàveu taxés taxéssem taxésseu taxéssim taxéssiu taxí val v
calmierare
Posar preu a les coses, posar una taxa.

taxi /ˈtak.si/ n masc
taxi tassì
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
tassonomia
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taxonòmic /tak.soˈnɔ.mik/ /tək.soˈnɔ.mik/ /tək.suˈnɔ.mik/ adj masc
assonomico

taüt /taˈut/ n masc
feretro bara
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n fem
ti
Nom de la lletra de l'alfabet llatí T/t.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
tè
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
teatrale

teatralitzar /te.a.tɾa.ɫiˈd͡za/ /te.a.tɾa.ɫiˈza/ /te.a.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teatralitz teatralitza teatralitzada teatralitzades teatralitzam teatralitzant teatralitzar teatralitzara teatralitzaran teatralitzarem teatralitzaren teatralitzares teatralitzareu teatralitzaria teatralitzarien teatralitzaries teatralitzarà teatralitzaràs teatralitzaré teatralitzaríem teatralitzaríeu teatralitzassen teatralitzasses teatralitzassin teatralitzassis teatralitzat teatralitzats teatralitzau teatralitzava teatralitzaven teatralitzaves teatralitze teatralitzem teatralitzen teatralitzes teatralitzessen teatralitzesses teatralitzessin teatralitzessis teatralitzeu teatralitzi teatralitzin teatralitzis teatralitzo teatralitzà teatralitzàrem teatralitzàreu teatralitzàs teatralitzàssem teatralitzàsseu teatralitzàssim teatralitzàssiu teatralitzàvem teatralitzàveu teatralitzés teatralitzéssem teatralitzésseu teatralitzéssim teatralitzéssiu teatralitzí val v
teatralizzare

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teatro

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
tiepido

teca /ˈte.ka/ /ˈtɛ.kə/ n fem
cibo
(col·loquial) menjar
teca
(botànica) Part de l’antera que porta dos sacs pol·línics.

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
tasto

teclat /teˈkɫat/ n masc
tastiera

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
tecnezio

tecnicisme /teŋ.niˈsiz.me/ /teɡ.niˈsiz.me/ /təŋ.niˈsiz.mə/ n masc
tecnicismo

tecnificar /teŋ.ni.fiˈka/ /teɡ.ni.fiˈka/ /teɡ.ni.fiˈkaɾ/ /təŋ.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tecnific tecnifica tecnificada tecnificades tecnificam tecnificant tecnificar tecnificara tecnificaran tecnificarem tecnificaren tecnificares tecnificareu tecnificaria tecnificarien tecnificaries tecnificarà tecnificaràs tecnificaré tecnificaríem tecnificaríeu tecnificassen tecnificasses tecnificassin tecnificassis tecnificat tecnificats tecnificau tecnificava tecnificaven tecnificaves tecnifico tecnificà tecnificàrem tecnificàreu tecnificàs tecnificàssem tecnificàsseu tecnificàssim tecnificàssiu tecnificàvem tecnificàveu tecnifique tecnifiquem tecnifiquen tecnifiques tecnifiquessen tecnifiquesses tecnifiquessin tecnifiquessis tecnifiqueu tecnifiqui tecnifiquin tecnifiquis tecnifiqués tecnifiquéssem tecnifiquésseu tecnifiquéssim tecnifiquéssiu tecnifiquí val v
tecnicizzare

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
tecnologia

tegument /te.ɣuˈmen/ /te.ɣuˈment/ /tə.ɣuˈmen/ /tə.ɣuˈment/ n masc
tegumento

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
tasso

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
tessere

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
tessuto
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixonera /te.ʃoˈne.ɾa/ /tej.ʃoˈne.ɾa/ /tə.ʃoˈne.ɾə/ /tə.ʃuˈne.ɾə/ n fem
tana del tasso

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
tasso

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
tela stoffa
Material tèxtil per fer roba.
tela
Pintura artística realitzada sobre un llenç.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
telamone
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept telefon telefona telefonada telefonades telefonam telefonant telefonar telefonara telefonaran telefonarem telefonaren telefonares telefonareu telefonaria telefonarien telefonaries telefonarà telefonaràs telefonaré telefonaríem telefonaríeu telefonassen telefonasses telefonassin telefonassis telefonat telefonats telefonau telefonava telefonaven telefonaves telefone telefonem telefonen telefones telefonessen telefonesses telefonessin telefonessis telefoneu telefoni telefonin telefonis telefono telefonà telefonàrem telefonàreu telefonàs telefonàssem telefonàsseu telefonàssim telefonàssiu telefonàvem telefonàveu telefonés telefonéssem telefonésseu telefonéssim telefonéssiu telefoní val v
telefonare

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
telefonia

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
funivia

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telegrafia telegrafiada telegrafiades telegrafiam telegrafiant telegrafiar telegrafiara telegrafiaran telegrafiarem telegrafiaren telegrafiares telegrafiareu telegrafiaria telegrafiarien telegrafiaries telegrafiarà telegrafiaràs telegrafiaré telegrafiaríem telegrafiaríeu telegrafiassen telegrafiasses telegrafiassin telegrafiassis telegrafiat telegrafiats telegrafiau telegrafiava telegrafiaven telegrafiaves telegrafie telegrafiem telegrafien telegrafies telegrafiessen telegrafiesses telegrafiessin telegrafiessis telegrafieu telegrafii telegrafio telegrafià telegrafiàrem telegrafiàreu telegrafiàs telegrafiàssem telegrafiàsseu telegrafiàssim telegrafiàssiu telegrafiàvem telegrafiàveu telegrafiés telegrafiéssem telegrafiésseu telegrafiéssim telegrafiéssiu telegrafií telegrafiï telegrafiïn telegrafiïs val v
telegrafare

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
telaio
Estri per fer teixits.
mercante di stoffe
Venedor de teles.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
telescopio

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teletreball teletreballa teletreballada teletreballades teletreballam teletreballant teletreballar teletreballara teletreballaran teletreballarem teletreballaren teletreballares teletreballareu teletreballaria teletreballarien teletreballaries teletreballarà teletreballaràs teletreballaré teletreballaríem teletreballaríeu teletreballassen teletreballasses teletreballassin teletreballassis teletreballat teletreballats teletreballau teletreballava teletreballaven teletreballaves teletreballe teletreballem teletreballen teletreballes teletreballessen teletreballesses teletreballessin teletreballessis teletreballeu teletreballi teletreballin teletreballis teletreballo teletreballà teletreballàrem teletreballàreu teletreballàs teletreballàssem teletreballàsseu teletreballàssim teletreballàssiu teletreballàvem teletreballàveu teletreballés teletreballéssem teletreballésseu teletreballéssim teletreballéssiu teletreballí val v
telelavorare

televisar /te.ɫe.viˈzaɾ/ /te.ɫe.βiˈza/ /te.ɫe.βiˈzaɾ/ /tə.ɫə.viˈza/ /tə.ɫə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept televisa televisada televisades televisam televisant televisar televisara televisaran televisarem televisaren televisares televisareu televisaria televisarien televisaries televisarà televisaràs televisaré televisaríem televisaríeu televisassen televisasses televisassin televisassis televisat televisats televisau televisava televisaven televisaves televise televisem televisen televises televisessen televisesses televisessin televisessis televiseu televisi televisin televisis televiso televisà televisàrem televisàreu televisàs televisàssem televisàsseu televisàssim televisàssiu televisàvem televisàveu televisés televiséssem televisésseu televiséssim televiséssiu televisí televís val v
teletrasmettere

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televisione

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televisore

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
tellurio

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefono
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telòmer /teˈɫɔ.meɾ/ /təˈɫɔ.mər/ n masc
telomero

tema /ˈte.ma/ /ˈte.mə/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ n masc
tema
Assumpte de què tracta una obra o discurs.
Melodia que serveix com a base d'una composició més llarga.

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
timore

temorenc /te.moˈɾeŋk/ /tə.muˈɾɛŋ/ adj masc
timido

temorós /te.moˈɾos/ /tə.muˈɾos/ adj masc
pauroso

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperatura

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
tempesta

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
tempia

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
tempio

temple-block n masc
block cinese

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
templare

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
stagione
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
temporaneo
Que dura una temporada.
temporal
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ n masc
burrasca

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
temporaneamente

temporitzar /tem.po.ɾiˈd͡za/ /tem.po.ɾiˈzaɾ/ /təm.pu.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temporitz temporitza temporitzada temporitzades temporitzam temporitzant temporitzar temporitzara temporitzaran temporitzarem temporitzaren temporitzares temporitzareu temporitzaria temporitzarien temporitzaries temporitzarà temporitzaràs temporitzaré temporitzaríem temporitzaríeu temporitzassen temporitzasses temporitzassin temporitzassis temporitzat temporitzats temporitzau temporitzava temporitzaven temporitzaves temporitze temporitzem temporitzen temporitzes temporitzessen temporitzesses temporitzessin temporitzessis temporitzeu temporitzi temporitzin temporitzis temporitzo temporitzà temporitzàrem temporitzàreu temporitzàs temporitzàssem temporitzàsseu temporitzàssim temporitzàssiu temporitzàvem temporitzàveu temporitzés temporitzéssem temporitzésseu temporitzéssim temporitzéssiu temporitzí val v
temporeggiare
Retardar, diferir a l'espera d'una ocasió més favorable, un moment més propici.

temps n masc
tempo
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
tentazione

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
tentare
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

tenalla /teˈna.ʎa/ /təˈna.jə/ /təˈna.ʎə/ n fem
tenaglia
Estri format per dues peces de metall allargades, unides per un caragol, el qual es fa servir per subjectar fermament alguna cosa, pessigar o tallar.

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
tenda
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ bal n-occ occ sept tendeix tendeixen tendeixes tendeixi tendeixin tendeixis tendeixo tendesc tendesqui tendesquin tendesquis tendia tendida tendides tendien tendies tendiguem tendigueu tendim tendint tendir tendira tendiran tendirem tendiren tendires tendireu tendiria tendirien tendiries tendirà tendiràs tendiré tendiríem tendiríeu tendisc tendisca tendisquen tendisques tendissen tendisses tendissin tendissis tendit tendits tendiu tendix tendixen tendixes tendixo tendí tendíem tendíeu tendírem tendíreu tendís tendíssem tendísseu tendíssim tendíssiu val v
tendere

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
tenero
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
tendine

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ adj masc
tenebroso

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
avere
Expressar pertinença o possessió.

tenir-hi cabuda v
essere capace

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tennessinio

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tennis

tenor /teˈnoɾ/ /təˈno/ /təˈnor/ n masc
tenore

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
tentacolo

teologitzar /te.o.lo.d͡ʒiˈzaɾ/ /te.o.lo.ʒiˈd͡za/ /tə.u.ɫu.ʒidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept teologitz teologitza teologitzada teologitzades teologitzam teologitzant teologitzar teologitzara teologitzaran teologitzarem teologitzaren teologitzares teologitzareu teologitzaria teologitzarien teologitzaries teologitzarà teologitzaràs teologitzaré teologitzaríem teologitzaríeu teologitzassen teologitzasses teologitzassin teologitzassis teologitzat teologitzats teologitzau teologitzava teologitzaven teologitzaves teologitze teologitzem teologitzen teologitzes teologitzessen teologitzesses teologitzessin teologitzessis teologitzeu teologitzi teologitzin teologitzis teologitzo teologitzà teologitzàrem teologitzàreu teologitzàs teologitzàssem teologitzàsseu teologitzàssim teologitzàssiu teologitzàvem teologitzàveu teologitzés teologitzéssem teologitzésseu teologitzéssim teologitzéssiu teologitzí val v
teologizzare

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teoria
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoritzar /te.o.ɾiˈd͡za/ /te.o.ɾiˈzaɾ/ /tə.u.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept teoritz teoritza teoritzada teoritzades teoritzam teoritzant teoritzar teoritzara teoritzaran teoritzarem teoritzaren teoritzares teoritzareu teoritzaria teoritzarien teoritzaries teoritzarà teoritzaràs teoritzaré teoritzaríem teoritzaríeu teoritzassen teoritzasses teoritzassin teoritzassis teoritzat teoritzats teoritzau teoritzava teoritzaven teoritzaves teoritze teoritzem teoritzen teoritzes teoritzessen teoritzesses teoritzessin teoritzessis teoritzeu teoritzi teoritzin teoritzis teoritzo teoritzà teoritzàrem teoritzàreu teoritzàs teoritzàssem teoritzàsseu teoritzàssim teoritzàssiu teoritzàvem teoritzàveu teoritzés teoritzéssem teoritzésseu teoritzéssim teoritzéssiu teoritzí val v
teorizzare

terbi n masc
terbio

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
terzo terza

tergiversar /ter.d͡ʒi.βerˈsa/ /teɾ.d͡ʒi.veɾˈsaɾ/ /teɾ.d͡ʒi.βeɾˈsa/ /tər.ʒi.βərˈsa/ /təɾ.ʒi.vəɾˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tergivers tergiversa tergiversada tergiversades tergiversam tergiversant tergiversar tergiversara tergiversaran tergiversarem tergiversaren tergiversares tergiversareu tergiversaria tergiversarien tergiversaries tergiversarà tergiversaràs tergiversaré tergiversaríem tergiversaríeu tergiversassen tergiversasses tergiversassin tergiversassis tergiversat tergiversats tergiversau tergiversava tergiversaven tergiversaves tergiverse tergiversem tergiversen tergiverses tergiversessen tergiversesses tergiversessin tergiversessis tergiverseu tergiversi tergiversin tergiversis tergiverso tergiversà tergiversàrem tergiversàreu tergiversàs tergiversàssem tergiversàsseu tergiversàssim tergiversàssiu tergiversàvem tergiversàveu tergiversés tergiverséssem tergiversésseu tergiverséssim tergiverséssiu tergiversí val v
falsare

terme /ˈteɾ.me/ n masc
termine
Fi, termini.
limite
Límit d'un territori.
meta
Paratge destinat per algun fi.
parola termine
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

termes /ˈter.məs/ /ˈteɾ.mes/ n fem
terme

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminologia

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
termodinamico

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodinamica

termostable /ter.mosˈtab.bɫe/ /teɾ.mosˈta.bɫe/ /teɾ.mosˈta.βɫe/ /tər.musˈta.βɫə/ /tər.musˈtab.bɫə/ /təɾ.mosˈtab.bɫə/ adj
termostabile

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostato
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
terra
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
suolo
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terraplenar /ˌtɛ.ra.pɫeˈna/ /ˌtɛ.ra.pɫeˈnaɾ/ /ˌtɛ.rə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terraplena terraplenada terraplenades terraplenam terraplenant terraplenar terraplenara terraplenaran terraplenarem terraplenaren terraplenares terraplenareu terraplenaria terraplenarien terraplenaries terraplenarà terraplenaràs terraplenaré terraplenaríem terraplenaríeu terraplenassen terraplenasses terraplenassin terraplenassis terraplenat terraplenats terraplenau terraplenava terraplenaven terraplenaves terraplene terraplenem terraplenen terraplenes terraplenessen terraplenesses terraplenessin terraplenessis terrapleneu terrapleni terraplenin terraplenis terrapleno terraplenà terraplenàrem terraplenàreu terraplenàs terraplenàssem terraplenàsseu terraplenàssim terraplenàssiu terraplenàvem terraplenàveu terraplenés terraplenéssem terraplenésseu terraplenéssim terraplenéssiu terraplení terraplèn val v
terrapienare
Aplanar un terreny omplint els forats de terra.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
terremoto sisma

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
terreno

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
terrestre

terrissa /teˈri.sa/ /təˈri.sa/ n fem
terracotta

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
territorio

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
terrore

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terrorismo

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terrorista

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept terroritz terroritza terroritzada terroritzades terroritzam terroritzant terroritzar terroritzara terroritzaran terroritzarem terroritzaren terroritzares terroritzareu terroritzaria terroritzarien terroritzaries terroritzarà terroritzaràs terroritzaré terroritzaríem terroritzaríeu terroritzassen terroritzasses terroritzassin terroritzassis terroritzat terroritzats terroritzau terroritzava terroritzaven terroritzaves terroritze terroritzem terroritzen terroritzes terroritzessen terroritzesses terroritzessin terroritzessis terroritzeu terroritzi terroritzin terroritzis terroritzo terroritzà terroritzàrem terroritzàreu terroritzàs terroritzàssem terroritzàsseu terroritzàssim terroritzàssiu terroritzàvem terroritzàveu terroritzés terroritzéssem terroritzésseu terroritzéssim terroritzéssiu terroritzí val v
terrorizzare

terrós /teˈros/ adj masc
terroso

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
incontro
Reunió informal i periòdica de gent per a conversar, o debatre i compartir idees i opinions sobre un tema.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapia

terç /ˈtɛɾs/ n masc
terzo

terça /ˈtɛr.sa/ /ˈtɛr.sə/ /ˈtɛɾ.sa/ /ˈtɛɾ.sɛ/ n fem
terza

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tes tesa tesada tesades tesam tesant tesar tesara tesaran tesarem tesaren tesares tesareu tesaria tesarien tesaries tesarà tesaràs tesaré tesaríem tesaríeu tesassen tesasses tesassin tesassis tesat tesats tesau tesava tesaven tesaves tese tesem tesen teses tesessen tesesses tesessin tesessis teseu tesi tesin tesis teso tesà tesàrem tesàreu tesàs tesàssem tesàsseu tesàssim tesàssiu tesàvem tesàveu tesés teséssem tesésseu teséssim teséssiu tesí val v
tesare
Posar tesa una cosa.

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
tesi

test /ˈtest/ n masc
vaso
Vas gran de terrissa que sol servir per plantar-hi flors.
Tros d'alguna peça de terrissa.
prova
Prova, assaig, experiment.
test
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
testa
Cap d'una persona o animal.
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.
coperchio testa
Tap o part anterior de les bótes i barrils.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testamento

testar /tesˈta/ /tesˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept test testa testada testades testam testant testar testara testaran testarem testaren testares testareu testaria testarien testaries testarà testaràs testaré testaríem testaríeu testassen testasses testassin testassis testat testats testau testava testaven testaves teste testem testen testes testessen testesses testessin testessis testeu testi testin testis testo testà testàrem testàreu testàs testàssem testàsseu testàssim testàssiu testàvem testàveu testés testéssem testésseu testéssim testéssiu testí val v
testare
Fer testament.
Posar a prova, generalment un producte abans de treure'l al mercat.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testicolo coglione

testicular /tes.ti.kuˈɫaɾ/ /təs.ti.kuˈɫar/ adj
testicolare

testificar /tes.ti.fiˈka/ /tes.ti.fiˈkaɾ/ /təs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testific testifica testificada testificades testificam testificant testificar testificara testificaran testificarem testificaren testificares testificareu testificaria testificarien testificaries testificarà testificaràs testificaré testificaríem testificaríeu testificassen testificasses testificassin testificassis testificat testificats testificau testificava testificaven testificaves testifico testificà testificàrem testificàreu testificàs testificàssem testificàsseu testificàssim testificàssiu testificàvem testificàveu testifique testifiquem testifiquen testifiques testifiquessen testifiquesses testifiquessin testifiquessis testifiqueu testifiqui testifiquin testifiquis testifiqués testifiquéssem testifiquésseu testifiquéssim testifiquéssiu testifiquí val v
testimoniare
Declara com a testimoni en un acte judicial.

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
testimone

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testimonia testimoniada testimoniades testimoniam testimoniant testimoniar testimoniara testimoniaran testimoniarem testimoniaren testimoniares testimoniareu testimoniaria testimoniarien testimoniaries testimoniarà testimoniaràs testimoniaré testimoniaríem testimoniaríeu testimoniassen testimoniasses testimoniassin testimoniassis testimoniat testimoniats testimoniau testimoniava testimoniaven testimoniaves testimonie testimoniem testimonien testimonies testimoniessen testimoniesses testimoniessin testimoniessis testimonieu testimonii testimonio testimonià testimoniàrem testimoniàreu testimoniàs testimoniàssem testimoniàsseu testimoniàssim testimoniàssiu testimoniàvem testimoniàveu testimoniés testimoniéssem testimoniésseu testimoniéssim testimoniéssiu testimonií testimoniï testimoniïn testimoniïs val v
testimoniare
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosterone

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
tettarella

tetraedre /te.tɾaˈe.ðɾe/ /tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
tetraedro

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
tetraplegia

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
tegola
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
tetto

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
testo

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teorico
Relatiu o pertanyent a la teoria.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
teurgia

tia /ˈti.a/ n fem
zia

tia valenciana n fem
zia seconda

tibantor /ti.banˈtoɾ/ /ti.βanˈto/ /ti.βənˈto/ n fem
tiratura
Qualitat o grau d’estar tibant.
tensione
(figuradament) Gran tensió de relacions entre persones o col·lectius.

tiberi /tiˈβɛ.ɾi/ n masc
abbuffata

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibetano
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
tibetano
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ n fem
cacata
(col·loquial) cagarada

tifoïdal /ti.fo.iˈðaɫ/ /ti.fu.iˈðaɫ/ adj
tifoide

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tigre

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
stelo

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
timpano

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timbalege timbalegem timbalegen timbaleges timbalegessen timbalegesses timbalegessin timbalegessis timbalegeu timbalegi timbalegin timbalegis timbalegés timbalegéssem timbalegésseu timbalegéssim timbalegéssiu timbalegí timbaleig timbaleja timbalejada timbalejades timbalejam timbalejant timbalejar timbalejara timbalejaran timbalejarem timbalejaren timbalejares timbalejareu timbalejaria timbalejarien timbalejaries timbalejarà timbalejaràs timbalejaré timbalejaríem timbalejaríeu timbalejassen timbalejasses timbalejassin timbalejassis timbalejat timbalejats timbalejau timbalejava timbalejaven timbalejaves timbalejo timbalejà timbalejàrem timbalejàreu timbalejàs timbalejàssem timbalejàsseu timbalejàssim timbalejàssiu timbalejàvem timbalejàveu val v
tambureggiare

timbaler /tim.baˈɫe/ /tim.baˈɫeɾ/ /tim.bəˈɫe/ n masc
tamburino

timbrar /timˈbɾa/ /timˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept timbr timbra timbrada timbrades timbram timbrant timbrar timbrara timbraran timbrarem timbraren timbrares timbrareu timbraria timbrarien timbraries timbrarà timbraràs timbraré timbraríem timbraríeu timbrassen timbrasses timbrassin timbrassis timbrat timbrats timbrau timbrava timbraven timbraves timbre timbrem timbren timbres timbressen timbresses timbressin timbressis timbreu timbri timbrin timbris timbro timbrà timbràrem timbràreu timbràs timbràssem timbràsseu timbràssim timbràssiu timbràvem timbràveu timbrés timbréssem timbrésseu timbréssim timbréssiu timbrí val v
timbrare
Segellar amb timbre.

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
campanello
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timonejar /ti.mo.neˈd͡ʒa/ /ti.mo.neˈd͡ʒaɾ/ /ti.mu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timonege timonegem timonegen timoneges timonegessen timonegesses timonegessin timonegessis timonegeu timonegi timonegin timonegis timonegés timonegéssem timonegésseu timonegéssim timonegéssiu timonegí timoneig timoneja timonejada timonejades timonejam timonejant timonejar timonejara timonejaran timonejarem timonejaren timonejares timonejareu timonejaria timonejarien timonejaries timonejarà timonejaràs timonejaré timonejaríem timonejaríeu timonejassen timonejasses timonejassin timonejassis timonejat timonejats timonejau timonejava timonejaven timonejaves timonejo timonejà timonejàrem timonejàreu timonejàs timonejàssem timonejàsseu timonejàssim timonejàssiu timonejàvem timonejàveu val v
reggere

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
timoniere nocchiere
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
timpano
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
timone

tina /ˈti.na/ /ˈti.nə/ n fem
tina

tinell /tiˈneʎ/ n masc
armadio
Prestatge per posar plats.
sala
Saló principal en una casa senyorial.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ adj masc
sodo
Que resisteix els esforços per deformar-lo.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
tenente
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.
sostituto
Persona que ocupa el lloc d'un altre, a qui representa.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n neut
posidente
Persona que té o posseeix alguna cosa.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
inchiostro

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
calamaio

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
tiorba

tip /ˈtip/ adj masc
sazio
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.
stufo
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tip /ˈtip/ n masc
scorpacciata
Acció i efecte d'atipar-se.

tipificar /ti.pi.fiˈka/ /ti.pi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tipific tipifica tipificada tipificades tipificam tipificant tipificar tipificara tipificaran tipificarem tipificaren tipificares tipificareu tipificaria tipificarien tipificaries tipificarà tipificaràs tipificaré tipificaríem tipificaríeu tipificassen tipificasses tipificassin tipificassis tipificat tipificats tipificau tipificava tipificaven tipificaves tipifico tipificà tipificàrem tipificàreu tipificàs tipificàssem tipificàsseu tipificàssim tipificàssiu tipificàvem tipificàveu tipifique tipifiquem tipifiquen tipifiques tipifiquessen tipifiquesses tipifiquessin tipifiquessis tipifiqueu tipifiqui tipifiquin tipifiquis tipifiqués tipifiquéssem tipifiquésseu tipifiquéssim tipifiquéssiu tipifiquí val v
tipizzare

tira /ˈti.ɾa/ /ˈti.ɾə/ n fem
fascia
Tros llarg i prim de roba, de paper o altre material.
fila
Filera de coses.

tirada /tiˈɾa.ða/ /tiˈɾa.ðə/ n fem
tiro
Acció de tirar, llançant quelcom o disparant un arma.
tendenza
Tendència d'una persona en relació a una habilitat personal, preferència per practicar una activitat.
tratto
Espai, distància de lloc o de temps.

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tiranitz tiranitza tiranitzada tiranitzades tiranitzam tiranitzant tiranitzar tiranitzara tiranitzaran tiranitzarem tiranitzaren tiranitzares tiranitzareu tiranitzaria tiranitzarien tiranitzaries tiranitzarà tiranitzaràs tiranitzaré tiranitzaríem tiranitzaríeu tiranitzassen tiranitzasses tiranitzassin tiranitzassis tiranitzat tiranitzats tiranitzau tiranitzava tiranitzaven tiranitzaves tiranitze tiranitzem tiranitzen tiranitzes tiranitzessen tiranitzesses tiranitzessin tiranitzessis tiranitzeu tiranitzi tiranitzin tiranitzis tiranitzo tiranitzà tiranitzàrem tiranitzàreu tiranitzàs tiranitzàssem tiranitzàsseu tiranitzàssim tiranitzàssiu tiranitzàvem tiranitzàveu tiranitzés tiranitzéssem tiranitzésseu tiranitzéssim tiranitzéssiu tiranitzí val v
tiranneggiare
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
tiroideo tiroide

tiroïditis /ti.ɾo.iˈði.tis/ /ti.ɾu.iˈði.tis/ n fem
tiroidite

tisi /ˈti.zi/ n fem
tisi

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
forbici
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
titanio

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
brattino

titil·lar /ti.tiɫˈɫa/ /ti.tiɫˈɫaɾ/ /ti.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titil titil·la titil·lada titil·lades titil·lam titil·lant titil·lar titil·lara titil·laran titil·larem titil·laren titil·lares titil·lareu titil·laria titil·larien titil·laries titil·larà titil·laràs titil·laré titil·laríem titil·laríeu titil·lassen titil·lasses titil·lassin titil·lassis titil·lat titil·lats titil·lau titil·lava titil·laven titil·laves titil·le titil·lem titil·len titil·les titil·lessen titil·lesses titil·lessin titil·lessis titil·leu titil·li titil·lin titil·lis titil·lo titil·là titil·làrem titil·làreu titil·làs titil·làssem titil·làsseu titil·làssim titil·làssiu titil·làvem titil·làveu titil·lés titil·léssem titil·lésseu titil·léssim titil·léssiu titil·lí val v
tremolare

titllar /tiɫˈɫa/ /tiʎˈʎa/ /tiʎˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titll titlla titllada titllades titllam titllant titllar titllara titllaran titllarem titllaren titllares titllareu titllaria titllarien titllaries titllarà titllaràs titllaré titllaríem titllaríeu titllassen titllasses titllassin titllassis titllat titllats titllau titllava titllaven titllaves titlle titllem titllen titlles titllessen titllesses titllessin titllessis titlleu titlli titllin titllis titllo titllà titllàrem titllàreu titllàs titllàssem titllàsseu titllàssim titllàssiu titllàvem titllàveu titllés titlléssem titllésseu titlléssim titlléssiu titllí val v
tacciare
Qualificar a algú de manera desfavorable.

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titubege titubegem titubegen titubeges titubegessen titubegesses titubegessin titubegessis titubegeu titubegi titubegin titubegis titubegés titubegéssem titubegésseu titubegéssim titubegéssiu titubegí titubeig titubeja titubejada titubejades titubejam titubejant titubejar titubejara titubejaran titubejarem titubejaren titubejares titubejareu titubejaria titubejarien titubejaries titubejarà titubejaràs titubejaré titubejaríem titubejaríeu titubejassen titubejasses titubejassin titubejassis titubejat titubejats titubejau titubejava titubejaven titubejaves titubejo titubejà titubejàrem titubejàreu titubejàs titubejàssem titubejàsseu titubejàssim titubejàssiu titubejàvem titubejàveu val v
traballare
Perdre part de l'equilibri, de l'estabilitat.
titubare
Dubtar, no saber resoldre.
incespicare
Vacil·lar en pronunciar les paraules o en allò que es diu.

titulació /ti.tu.ɫa.siˈo/ /ti.tu.ɫə.siˈo/ n fem
titolazione
títol acadèmic
(química) Anàlisi quantitativa de la presència d'una substància en una dissolució.

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titul titula titulada titulades titulam titulant titular titulara titularan titularem titularen titulares titulareu titularia titularien titularies titularà titularàs titularé titularíem titularíeu titulassen titulasses titulassin titulassis titulat titulats titulau titulava titulaven titulaves titule titulem titulen titules titulessen titulesses titulessin titulessis tituleu tituli titulin titulis titulo titulà titulàrem titulàreu titulàs titulàssem titulàsseu titulàssim titulàssiu titulàvem titulàveu titulés tituléssem titulésseu tituléssim tituléssiu titulí val v
intitulare
Posar títol, inscripció o nom a alguna cosa.

tió /tiˈo/ n masc
legno

to /ˈtɔ/ n masc
tono

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
scivolo

toc de queda n masc
coprifuoco

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
toccare
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
suonare
Fer sonar un instrument musical.

tocar ferro /to.kaɾ /to.kəɾ /tu.kər v
toccare ferro

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
toga

tolerar /to.leˈɾa/ /to.leˈɾaɾ/ /tu.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toler tolera tolerada tolerades toleram tolerant tolerar tolerara toleraran tolerarem toleraren tolerares tolerareu toleraria tolerarien toleraries tolerarà toleraràs toleraré toleraríem toleraríeu tolerassen tolerasses tolerassin tolerassis tolerat tolerats tolerau tolerava toleraven toleraves tolere tolerem toleren toleres toleressen toleresses toleressin toleressis tolereu toleri tolerin toleris tolero tolerà toleràrem toleràreu toleràs toleràssem toleràsseu toleràssim toleràssiu toleràvem toleràveu tolerés toleréssem tolerésseu toleréssim toleréssiu tolerí val v
tollerare
Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tolir-se /toˈliɾ.se/ /tuˈlir.sə/ bal n-occ occ sept toleix toleixen toleixes toleixi toleixin toleixis toleixo tolesc tolesqui tolesquin tolesquis tolia tolida tolides tolien tolies toliguem toligueu tolim tolint tolir tolira toliran tolirem toliren tolires tolireu toliria tolirien toliries tolirà toliràs toliré toliríem toliríeu tolisc tolisca tolisquen tolisques tolissen tolisses tolissin tolissis tolit tolits toliu tolix tolixen tolixes tolixo tolí tolíem tolíeu tolírem tolíreu tolís tolíssem tolísseu tolíssim tolíssiu val v
rattrappirsi

toll /ˈtoʎ/ n masc
pozzanghera
Clot, natural o artificial, on hi ha aigua acumulada.
Petita quantitat d'aigua o d'un altre líquid escampada per terra, generalment de poca profunditat.
stagno
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tol·le-tol·le /ˌtɔ.ɫeˈtɔ.ɫe/ /ˌtɔ.ɫəˈtɔ.ɫə/ /ˌtɔɫ.ɫeˈtɔɫ.ɫe/ /ˌtɔɫ.ɫəˈtɔɫ.ɫə/ n masc
chiasso

tom /ˈtom/ n masc
tomo

tomb /ˈtom/ /ˈtomp/ /ˈtomp/ n masc
giro
Canvi de direcció mentre hom s'està desplaçant.
passeggiata
Passejada curta.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
tomba

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
capriola

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
pommodoro pomodoro

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tonnellata
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tondosa tondosada tondosades tondosam tondosant tondosar tondosara tondosaran tondosarem tondosaren tondosares tondosareu tondosaria tondosarien tondosaries tondosarà tondosaràs tondosaré tondosaríem tondosaríeu tondosassen tondosasses tondosassin tondosassis tondosat tondosats tondosau tondosava tondosaven tondosaves tondose tondosem tondosen tondoses tondosessen tondosesses tondosessin tondosessis tondoseu tondosi tondosin tondosis tondoso tondosà tondosàrem tondosàreu tondosàs tondosàssem tondosàsseu tondosàssim tondosàssiu tondosàvem tondosàveu tondosés tondoséssem tondosésseu tondoséssim tondoséssiu tondosí tondòs val v
cimare

tondre /ˈton.dɾe/ /ˈton.dɾə/ bal occ ton tonc tondran tondre tondrem tondreu tondria tondrien tondries tondrà tondràs tondré tondríem tondríeu tonem tonen tonent toneu tonga tonguem tonguen tonguera tongueren tongueres tongues tonguessen tonguesses tonguessin tonguessis tongueu tongui tonguin tonguis tongué tonguérem tonguéreu tongués tonguéssem tonguésseu tonguéssim tonguéssiu tonguí tonia tonien tonies tons toníem toníeu tos tosa toses tosos val v
tosare

tonell /toˈneʎ/ /tuˈneʎ/ n masc
bottale
Bóta, especialment grossa de més de 500 litres.

tonificar /to.ni.fiˈka/ /to.ni.fiˈkaɾ/ /tu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tonific tonifica tonificada tonificades tonificam tonificant tonificar tonificara tonificaran tonificarem tonificaren tonificares tonificareu tonificaria tonificarien tonificaries tonificarà tonificaràs tonificaré tonificaríem tonificaríeu tonificassen tonificasses tonificassin tonificassis tonificat tonificats tonificau tonificava tonificaven tonificaves tonifico tonificà tonificàrem tonificàreu tonificàs tonificàssem tonificàsseu tonificàssim tonificàssiu tonificàvem tonificàveu tonifique tonifiquem tonifiquen tonifiques tonifiquessen tonifiquesses tonifiquessin tonifiquessis tonifiqueu tonifiqui tonifiquin tonifiquis tonifiqués tonifiquéssem tonifiquésseu tonifiquéssim tonifiquéssiu tonifiquí val v
tonificare
Fer fort el cos d'una persona, dotar-lo d'energia.

tonsurar /ton.suˈɾa/ /ton.suˈɾaɾ/ /tun.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tonsur tonsura tonsurada tonsurades tonsuram tonsurant tonsurar tonsurara tonsuraran tonsurarem tonsuraren tonsurares tonsurareu tonsuraria tonsurarien tonsuraries tonsurarà tonsuraràs tonsuraré tonsuraríem tonsuraríeu tonsurassen tonsurasses tonsurassin tonsurassis tonsurat tonsurats tonsurau tonsurava tonsuraven tonsuraves tonsure tonsurem tonsuren tonsures tonsuressen tonsuresses tonsuressin tonsuressis tonsureu tonsuri tonsurin tonsuris tonsuro tonsurà tonsuràrem tonsuràreu tonsuràs tonsuràssem tonsuràsseu tonsuràssim tonsuràssiu tonsuràvem tonsuràveu tonsurés tonsuréssem tonsurésseu tonsuréssim tonsuréssiu tonsurí val v
tonsurare

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tonno

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept top topa topada topades topam topant topar topara toparan toparem toparen topares topareu toparia toparien toparies toparà toparàs toparé toparíem toparíeu topassen topasses topassin topassis topat topats topau topava topaven topaves tope topem topen topes topessen topesses topessin topessis topeu topi topin topis topo topà topàrem topàreu topàs topàssem topàsseu topàssim topàssiu topàvem topàveu topés topéssem topésseu topéssim topéssiu topí val v
urtare
Xocar, sense gaire violència, amb un obstacle.
cozzare
Els animals banyuts, donar cops amb el cap.
scoprire
Trobar inesperadament allò que es buscava.

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topologia

toponomàstic /to.po.noˈmas.tik/ /tu.pu.nuˈmas.tik/ adj masc
toponomastico

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponimia

tor /ˈtor/ n masc
toro

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
torba

torbar /torˈβa/ /toɾˈba/ /toɾˈbaɾ/ /toɾˈβa/ /turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torb torba torbada torbades torbam torbant torbar torbara torbaran torbarem torbaren torbares torbareu torbaria torbarien torbaries torbarà torbaràs torbaré torbaríem torbaríeu torbassen torbasses torbassin torbassis torbat torbats torbau torbava torbaven torbaves torbe torbem torben torbes torbessen torbesses torbessin torbessis torbeu torbi torbin torbis torbo torbà torbàrem torbàreu torbàs torbàssem torbàsseu torbàssim torbàssiu torbàvem torbàveu torbés torbéssem torbésseu torbéssim torbéssiu torbí val v
turbare

torcar /torˈka/ /toɾˈka/ /toɾˈkaɾ/ /tulˈka/ /turˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torc torca torcada torcades torcam torcant torcar torcara torcaran torcarem torcaren torcares torcareu torcaria torcarien torcaries torcarà torcaràs torcaré torcaríem torcaríeu torcassen torcasses torcassin torcassis torcat torcats torcau torcava torcaven torcaves torco torcà torcàrem torcàreu torcàs torcàssem torcàsseu torcàssim torcàssiu torcàvem torcàveu torque torquem torquen torques torquessen torquesses torquessin torquessis torqueu torqui torquin torquis torqués torquéssem torquésseu torquéssim torquéssiu torquí val v
pulire

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
braccio de ferro

tord /ˈtort/ n masc
tordo

tord lloro n masc
labro pavone

torejar /to.ɾeˈd͡ʒa/ /to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torege toregem toregen toreges toregessen toregesses toregessin toregessis toregeu toregi toregin toregis toregés toregéssem toregésseu toregéssim toregéssiu toregí toreig toreja torejada torejades torejam torejant torejar torejara torejaran torejarem torejaren torejares torejareu torejaria torejarien torejaries torejarà torejaràs torejaré torejaríem torejaríeu torejassen torejasses torejassin torejassis torejat torejats torejau torejava torejaven torejaves torejo torejà torejàrem torejàreu torejàs torejàssem torejàsseu torejàssim torejàssiu torejàvem torejàveu val v
toreare
Lluitar, combatre amb els toros a la plaça.
seccare
(pronominal col·loquial) Burlar-se d'algú, enganyar-lo.

tori n masc
torio

torn /ˈtorn/ n masc
turno
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.
turno tornio
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
ritorno
Camí de retorn al punt de partida.
ritornello
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado tromba d'aria

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
tornare
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
rendere
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornassolar /tor.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫaɾ/ /toɾ.nə.soˈɫa/ /tur.nə.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornassol tornassola tornassolada tornassolades tornassolam tornassolant tornassolar tornassolara tornassolaran tornassolarem tornassolaren tornassolares tornassolareu tornassolaria tornassolarien tornassolaries tornassolarà tornassolaràs tornassolaré tornassolaríem tornassolaríeu tornassolassen tornassolasses tornassolassin tornassolassis tornassolat tornassolats tornassolau tornassolava tornassolaven tornassolaves tornassole tornassolem tornassolen tornassoles tornassolessen tornassolesses tornassolessin tornassolessis tornassoleu tornassoli tornassolin tornassolis tornassolo tornassolà tornassolàrem tornassolàreu tornassolàs tornassolàssem tornassolàsseu tornassolàssim tornassolàssiu tornassolàvem tornassolàveu tornassolés tornassoléssem tornassolésseu tornassoléssim tornassoléssiu tornassolí val v
iridare

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
cacciavite giravite
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornege tornegem tornegen torneges tornegessen tornegesses tornegessin tornegessis tornegeu tornegi tornegin tornegis tornegés tornegéssem tornegésseu tornegéssim tornegéssiu tornegí torneig torneja tornejada tornejades tornejam tornejant tornejar tornejara tornejaran tornejarem tornejaren tornejares tornejareu tornejaria tornejarien tornejaries tornejarà tornejaràs tornejaré tornejaríem tornejaríeu tornejassen tornejasses tornejassin tornejassis tornejat tornejats tornejau tornejava tornejaven tornejaves tornejo tornejà tornejàrem tornejàreu tornejàs tornejàssem tornejàsseu tornejàssim tornejàssiu tornejàvem tornejàveu val v
tornire
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.
torneare
(intransitiu) Combatre en un torneig públic.

toroïdal /to.ɾo.iˈðaɫ/ /tu.ɾu.iˈðaɫ/ adj
toroidale

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torpedina torpedinada torpedinades torpedinam torpedinant torpedinar torpedinara torpedinaran torpedinarem torpedinaren torpedinares torpedinareu torpedinaria torpedinarien torpedinaries torpedinarà torpedinaràs torpedinaré torpedinaríem torpedinaríeu torpedinassen torpedinasses torpedinassin torpedinassis torpedinat torpedinats torpedinau torpedinava torpedinaven torpedinaves torpedine torpedinem torpedinen torpedines torpedinessen torpedinesses torpedinessin torpedinessis torpedineu torpedini torpedinin torpedinis torpedino torpedinà torpedinàrem torpedinàreu torpedinàs torpedinàssem torpedinàsseu torpedinàssim torpedinàssiu torpedinàvem torpedinàveu torpedinés torpedinéssem torpedinésseu torpedinéssim torpedinéssiu torpediní torpedín val v
silurare

torracollons /ˌto.ra.koˈʎons/ /ˌto.rə.koˈʎons/ /ˌto.rə.kuˈjons/ /ˌto.rə.kuˈʎons/ n neut
coglione

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
toast
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torr torra torrada torrades torram torrant torrar torrara torraran torrarem torraren torrares torrareu torraria torrarien torraries torrarà torraràs torraré torraríem torraríeu torrassen torrasses torrassin torrassis torrat torrats torrau torrava torraven torraves torre torrem torren torres torressen torresses torressin torressis torreu torri torrin torris torro torrà torràrem torràreu torràs torràssem torràsseu torràssim torràssiu torràvem torràveu torrés torréssem torrésseu torréssim torréssiu torrí val v
tostare
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
abbronzare
Bronzejar, adquirir un color bru per acció del sol.
arrostirsi
(pronominal) Patir molta calor.

torre /ˈto.re/ n fem
torre
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
torre rocco
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torrejar /to.reˈd͡ʒa/ /to.reˈd͡ʒaɾ/ /to.reˈʒa/ /to.rəˈd͡ʒa/ /tu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torrege torregem torregen torreges torregessen torregesses torregessin torregessis torregeu torregi torregin torregis torregés torregéssem torregésseu torregéssim torregéssiu torregí torreig torreja torrejada torrejades torrejam torrejant torrejar torrejara torrejaran torrejarem torrejaren torrejares torrejareu torrejaria torrejarien torrejaries torrejarà torrejaràs torrejaré torrejaríem torrejaríeu torrejassen torrejasses torrejassin torrejassis torrejat torrejats torrejau torrejava torrejaven torrejaves torrejo torrejà torrejàrem torrejàreu torrejàs torrejàssem torrejàsseu torrejàssim torrejàssiu torrejàvem torrejàveu val v
sovrastare

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
torrenziale

torró /toˈro/ /tuˈro/ n masc
torrone

tortel·loni /toɾ.teɫˈɫɔ.ni/ /toɾ.teˈɫɔ.ni/ /toɾ.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təˈɫɔ.ni/ n masc
tortellone

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
fusaiolo

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
tartaruga testuggine
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortuga careta n fem
tartaruga caretta

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
tortura

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
torturare
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
torcia

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
toracico

torçar /torˈsa/ /toɾˈsa/ /toɾˈsaɾ/ /turˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torce torcem torcen torces torcessen torcesses torcessin torcessis torceu torci torcin torcis torcés torcéssem torcésseu torcéssim torcéssiu torcí torç torça torçada torçades torçam torçant torçar torçara torçaran torçarem torçaren torçares torçareu torçaria torçarien torçaries torçarà torçaràs torçaré torçaríem torçaríeu torçassen torçasses torçassin torçassis torçat torçats torçau torçava torçaven torçaves torço torçà torçàrem torçàreu torçàs torçàssem torçàsseu torçàssim torçàssiu torçàvem torçàveu val v
torcere
Doblegar, posar corbada una cosa.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
tosse
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
pertosse

tosca /ˈtos.ka/ /ˈtos.kə/ n fem
tartaro
Substància calcària que resta adherida per dipòsit provocat per la duresa de l'aigua.
Substància calcària incrustada en l’esmalt de les dents.

toscar /tosˈka/ /tosˈkaɾ/ /tusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tosc tosca toscada toscades toscam toscant toscar toscara toscaran toscarem toscaren toscares toscareu toscaria toscarien toscaries toscarà toscaràs toscaré toscaríem toscaríeu toscassen toscasses toscassin toscassis toscat toscats toscau toscava toscaven toscaves tosco toscà toscàrem toscàreu toscàs toscàssem toscàsseu toscàssim toscàssiu toscàvem toscàveu tosque tosquem tosquen tosques tosquessen tosquesses tosquessin tosquessis tosqueu tosqui tosquin tosquis tosqués tosquéssem tosquésseu tosquéssim tosquéssiu tosquí val v
impomiciare

tosquejar /tos.keˈd͡ʒa/ /tos.keˈd͡ʒaɾ/ /tus.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tosquege tosquegem tosquegen tosqueges tosquegessen tosquegesses tosquegessin tosquegessis tosquegeu tosquegi tosquegin tosquegis tosquegés tosquegéssem tosquegésseu tosquegéssim tosquegéssiu tosquegí tosqueig tosqueja tosquejada tosquejades tosquejam tosquejant tosquejar tosquejara tosquejaran tosquejarem tosquejaren tosquejares tosquejareu tosquejaria tosquejarien tosquejaries tosquejarà tosquejaràs tosquejaré tosquejaríem tosquejaríeu tosquejassen tosquejasses tosquejassin tosquejassis tosquejat tosquejats tosquejau tosquejava tosquejaven tosquejaves tosquejo tosquejà tosquejàrem tosquejàreu tosquejàs tosquejàssem tosquejàsseu tosquejàssim tosquejàssiu tosquejàvem tosquejàveu val v
impomiciare

tossa /ˈtɔ.sa/ /ˈtɔ.sə/ n fem
rigonfiamento
Volum que sobresurt.
Elevació aïllada amb el cim arrodonit.
(anatomia) Forma alternativa de tos.

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tos tossa tossada tossades tossam tossant tossar tossara tossaran tossarem tossaren tossares tossareu tossaria tossarien tossaries tossarà tossaràs tossaré tossaríem tossaríeu tossassen tossasses tossassin tossassis tossat tossats tossau tossava tossaven tossaves tosse tossem tossen tosses tossessen tossesses tossessin tossessis tosseu tossi tossin tossis tosso tossà tossàrem tossàreu tossàs tossàssem tossàsseu tossàssim tossàssiu tossàvem tossàveu tossés tosséssem tossésseu tosséssim tosséssiu tossí val v
cozzare

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
tossire

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
ostinato
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
tutto
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
tutto
enterament

tot /ˈtɔt/ n masc
tutto
Compost de parts integrants.

tot /ˈtɔt/ pronoun
tutto
El conjunt de coses implicades.

tot el temps adv
tutto il tempo

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
totalità

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept totalitz totalitza totalitzada totalitzades totalitzam totalitzant totalitzar totalitzara totalitzaran totalitzarem totalitzaren totalitzares totalitzareu totalitzaria totalitzarien totalitzaries totalitzarà totalitzaràs totalitzaré totalitzaríem totalitzaríeu totalitzassen totalitzasses totalitzassin totalitzassis totalitzat totalitzats totalitzau totalitzava totalitzaven totalitzaves totalitze totalitzem totalitzen totalitzes totalitzessen totalitzesses totalitzessin totalitzessis totalitzeu totalitzi totalitzin totalitzis totalitzo totalitzà totalitzàrem totalitzàreu totalitzàs totalitzàssem totalitzàsseu totalitzàssim totalitzàssiu totalitzàvem totalitzàveu totalitzés totalitzéssem totalitzésseu totalitzéssim totalitzéssiu totalitzí val v
totalizzare

tots /ˈtots/ adj masc
ogni
Uns i altres, el conjunt sencer de gent.

tots /ˈtots/ pronoun
tutti
El conjunt de persones implicades.

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
mattone
Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
morbido
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
molle
De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
Adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
tovaglia

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
asciugamano

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
tovagliolo

trabucar /tɾa.buˈkaɾ/ /tɾa.βuˈka/ /tɾə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuc trabuca trabucada trabucades trabucam trabucant trabucar trabucara trabucaran trabucarem trabucaren trabucares trabucareu trabucaria trabucarien trabucaries trabucarà trabucaràs trabucaré trabucaríem trabucaríeu trabucassen trabucasses trabucassin trabucassis trabucat trabucats trabucau trabucava trabucaven trabucaves trabuco trabucà trabucàrem trabucàreu trabucàs trabucàssem trabucàsseu trabucàssim trabucàssiu trabucàvem trabucàveu trabuque trabuquem trabuquen trabuques trabuquessen trabuquesses trabuquessin trabuquessis trabuqueu trabuqui trabuquin trabuquis trabuqués trabuquéssem trabuquésseu trabuquéssim trabuquéssiu trabuquí val v
scambiare
En una xerrada, embolicar paraules o frases canviant, afegint o eliminant lletres o mots.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ n fem
strambata

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuge trabugem trabugen trabuges trabugessen trabugesses trabugessin trabugessis trabugeu trabugi trabugin trabugis trabugés trabugéssem trabugésseu trabugéssim trabugéssiu trabugí trabuig trabuja trabujada trabujades trabujam trabujant trabujar trabujara trabujaran trabujarem trabujaren trabujares trabujareu trabujaria trabujarien trabujaries trabujarà trabujaràs trabujaré trabujaríem trabujaríeu trabujassen trabujasses trabujassin trabujassis trabujat trabujats trabujau trabujava trabujaven trabujaves trabujo trabujà trabujàrem trabujàreu trabujàs trabujàssem trabujàsseu trabujàssim trabujàssiu trabujàvem trabujàveu val v
strambare

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ adj
trattabile

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
trattore

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradizionale

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
tradizionalmente

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradizione
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
traduzione
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
traduttore

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
tradurre

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
traducibile

trafegar /tɾa.feˈɣa/ /tɾa.feˈɣaɾ/ /tɾə.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trafeg trafega trafegada trafegades trafegam trafegant trafegar trafegara trafegaran trafegarem trafegaren trafegares trafegareu trafegaria trafegarien trafegaries trafegarà trafegaràs trafegaré trafegaríem trafegaríeu trafegassen trafegasses trafegassin trafegassis trafegat trafegats trafegau trafegava trafegaven trafegaves trafego trafegue trafeguem trafeguen trafegues trafeguessen trafeguesses trafeguessin trafeguessis trafegueu trafegui trafeguin trafeguis trafegués trafeguéssem trafeguésseu trafeguéssim trafeguéssiu trafeguí trafegà trafegàrem trafegàreu trafegàs trafegàssem trafegàsseu trafegàssim trafegàssiu trafegàvem trafegàveu val v
travasare

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
spacciatore

traficar /tɾa.fiˈka/ /tɾa.fiˈkaɾ/ /tɾə.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trafic trafica traficada traficades traficam traficant traficar traficara traficaran traficarem traficaren traficares traficareu traficaria traficarien traficaries traficarà traficaràs traficaré traficaríem traficaríeu traficassen traficasses traficassin traficassis traficat traficats traficau traficava traficaven traficaves trafico traficà traficàrem traficàreu traficàs traficàssem traficàsseu traficàssim traficàssiu traficàvem traficàveu trafique trafiquem trafiquen trafiques trafiquessen trafiquesses trafiquessin trafiquessis trafiqueu trafiqui trafiquin trafiquis trafiqués trafiquéssem trafiquésseu trafiquéssim trafiquéssiu trafiquí val v
trafficare

tragellar /tɾa.d͡ʒeˈʎa/ /tɾa.d͡ʒeˈʎaɾ/ /tɾa.ʒeˈʎa/ /tɾə.ʒəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragell tragella tragellada tragellades tragellam tragellant tragellar tragellara tragellaran tragellarem tragellaren tragellares tragellareu tragellaria tragellarien tragellaries tragellarà tragellaràs tragellaré tragellaríem tragellaríeu tragellassen tragellasses tragellassin tragellassis tragellat tragellats tragellau tragellava tragellaven tragellaves tragelle tragellem tragellen tragelles tragellessen tragellesses tragellessin tragellessis tragelleu tragelli tragellin tragellis tragello tragellà tragellàrem tragellàreu tragellàs tragellàssem tragellàsseu tragellàssim tragellàssiu tragellàvem tragellàveu tragellés tragelléssem tragellésseu tragelléssim tragelléssiu tragellí val v
spianare

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragicomico

traginar /tɾa.d͡ʒiˈna/ /tɾa.d͡ʒiˈnaɾ/ /tɾa.ʒiˈna/ /tɾə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragina traginada traginades traginam traginant traginar traginara traginaran traginarem traginaren traginares traginareu traginaria traginarien traginaries traginarà traginaràs traginaré traginaríem traginaríeu traginassen traginasses traginassin traginassis traginat traginats traginau traginava traginaven traginaves tragine traginem traginen tragines traginessen traginesses traginessin traginessis tragineu tragini traginin traginis tragino traginà traginàrem traginàreu traginàs traginàssem traginàsseu traginàssim traginàssiu traginàvem traginàveu traginés traginéssem traginésseu traginéssim traginéssiu traginí tragín val v
trafficare

tragirar /tɾa.d͡ʒiˈɾa/ /tɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /tɾə.ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragir tragira tragirada tragirades tragiram tragirant tragirar tragirara tragiraran tragirarem tragiraren tragirares tragirareu tragiraria tragirarien tragiraries tragirarà tragiraràs tragiraré tragiraríem tragiraríeu tragirassen tragirasses tragirassin tragirassis tragirat tragirats tragirau tragirava tragiraven tragiraves tragire tragirem tragiren tragires tragiressen tragiresses tragiressin tragiressis tragireu tragiri tragirin tragiris tragiro tragirà tragiràrem tragiràreu tragiràs tragiràssem tragiràsseu tragiràssim tragiràssiu tragiràvem tragiràveu tragirés tragiréssem tragirésseu tragiréssim tragiréssiu tragirí val v
sconvolgere

traguejar /tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traguege traguegem traguegen tragueges traguegessen traguegesses traguegessin traguegessis traguegeu traguegi traguegin traguegis traguegés traguegéssem traguegésseu traguegéssim traguegéssiu traguegí tragueig tragueja traguejada traguejades traguejam traguejant traguejar traguejara traguejaran traguejarem traguejaren traguejares traguejareu traguejaria traguejarien traguejaries traguejarà traguejaràs traguejaré traguejaríem traguejaríeu traguejassen traguejasses traguejassin traguejassis traguejat traguejats traguejau traguejava traguejaven traguejaves traguejo traguejà traguejàrem traguejàreu traguejàs traguejàssem traguejàsseu traguejàssim traguejàssiu traguejàvem traguejàveu val v
sbevazzare

tragus /ˈtɾa.ɣus/ n masc
trago

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedia

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
tradire
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
traiettoria

tralla /ˈtɾa.jə/ /ˈtɾa.ʎa/ /ˈtɾa.ʎə/ n fem
frusta

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
trama
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

tramar /tɾaˈma/ /tɾaˈmaɾ/ /tɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tram trama tramada tramades tramam tramant tramar tramara tramaran tramarem tramaren tramares tramareu tramaria tramarien tramaries tramarà tramaràs tramaré tramaríem tramaríeu tramassen tramasses tramassin tramassis tramat tramats tramau tramava tramaven tramaves trame tramem tramen trames tramessen tramesses tramessin tramessis trameu trami tramin tramis tramo tramà tramàrem tramàreu tramàs tramàssem tramàsseu tramàssim tramàssiu tramàvem tramàveu tramés traméssem tramésseu traméssim traméssiu tramí val v
tramare
Teixir passant els fils de la trama entre els fils de l’ordit.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
inviare

tramoia /tɾaˈmɔ.ja/ /tɾaˈmɔ.jɔ/ n fem
attrezzatura
Màquina o enginy que s'usa als teatres per canviar el decorat i efectes especials.

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
trappola
Enginy destinat a caçar animals.

trampejar /tɾam.peˈd͡ʒa/ /tɾam.peˈd͡ʒaɾ/ /tɾam.peˈʒa/ /tɾəm.pəˈd͡ʒa/ /tɾəm.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trampege trampegem trampegen trampeges trampegessen trampegesses trampegessin trampegessis trampegeu trampegi trampegin trampegis trampegés trampegéssem trampegésseu trampegéssim trampegéssiu trampegí trampeig trampeja trampejada trampejades trampejam trampejant trampejar trampejara trampejaran trampejarem trampejaren trampejares trampejareu trampejaria trampejarien trampejaries trampejarà trampejaràs trampejaré trampejaríem trampejaríeu trampejassen trampejasses trampejassin trampejassis trampejat trampejats trampejau trampejava trampejaven trampejaves trampejo trampejà trampejàrem trampejàreu trampejàs trampejàssem trampejàsseu trampejàssim trampejàssiu trampejàvem trampejàveu val v
imbrogliare
(intransitiu) Fer trampes.
arrangiare
(transitiu) Anar tirant a pesar de les dificultats.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampolino

tramuntana /tɾa.monˈta.na/ /tɾa.munˈta.na/ /tɾe.munˈta.na/ /tɾə.munˈta.nə/ n fem
tramontana

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tram

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transbord transborda transbordada transbordades transbordam transbordant transbordar transbordara transbordaran transbordarem transbordaren transbordares transbordareu transbordaria transbordarien transbordaries transbordarà transbordaràs transbordaré transbordaríem transbordaríeu transbordassen transbordasses transbordassin transbordassis transbordat transbordats transbordau transbordava transbordaven transbordaves transborde transbordem transborden transbordes transbordessen transbordesses transbordessin transbordessis transbordeu transbordi transbordin transbordis transbordo transbordà transbordàrem transbordàreu transbordàs transbordàssem transbordàsseu transbordàssim transbordàssiu transbordàvem transbordàveu transbordés transbordéssem transbordésseu transbordéssim transbordéssiu transbordí val v
trasbordare

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ bal n-occ occ sept transcendeix transcendeixen transcendeixes transcendeixi transcendeixin transcendeixis transcendeixo transcendesc transcendesqui transcendesquin transcendesquis transcendia transcendida transcendides transcendien transcendies transcendiguem transcendigueu transcendim transcendint transcendir transcendira transcendiran transcendirem transcendiren transcendires transcendireu transcendiria transcendirien transcendiries transcendirà transcendiràs transcendiré transcendiríem transcendiríeu transcendisc transcendisca transcendisquen transcendisques transcendissen transcendisses transcendissin transcendissis transcendit transcendits transcendiu transcendix transcendixen transcendixes transcendixo transcendí transcendíem transcendíeu transcendírem transcendíreu transcendís transcendíssem transcendísseu transcendíssim transcendíssiu val v
trascendere
(transitiu) ultrapassar
(intransitiu) Estendre’s els efectes, d’un medi a un altre, produint conseqüències.

transcendència /tɾan.senˈdɛn.si.a/ /tɾən.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
trascendenza

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
trascrizione

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ bal occ transcric transcriga transcriguem transcriguen transcriguera transcrigueren transcrigueres transcrigues transcriguessen transcriguesses transcriguessin transcriguessis transcrigueu transcrigui transcriguin transcriguis transcrigué transcriguérem transcriguéreu transcrigués transcriguéssem transcriguésseu transcriguéssim transcriguéssiu transcriguí transcrit transcrita transcrites transcrits transcriu transcriuen transcriuran transcriure transcriurem transcriureu transcriuria transcriurien transcriuries transcriurà transcriuràs transcriuré transcriuríem transcriuríeu transcrius transcrivia transcrivien transcrivies transcrivim transcrivint transcriviren transcrivires transcrivissin transcrivissis transcriviu transcriví transcrivíem transcrivíeu transcrivírem transcrivíreu transcrivís transcrivíssim transcrivíssiu val v
trascrivere

transcórrer /tɾansˈko.re/ /tɾansˈko.reɾ/ /tɾənsˈko.rə/ bal occ sept transcorr transcorre transcorregem transcorregeu transcorreguda transcorregudes transcorreguem transcorreguera transcorregueren transcorregueres transcorreguessen transcorreguesses transcorreguessin transcorreguessis transcorregut transcorreguts transcorregué transcorreguérem transcorreguéreu transcorregués transcorreguéssem transcorreguésseu transcorreguéssim transcorreguéssiu transcorreguí transcorregéreu transcorrem transcorren transcorrent transcorreran transcorrerem transcorrereu transcorreria transcorrerien transcorreries transcorrerà transcorreràs transcorreré transcorreríem transcorreríeu transcorres transcorreu transcorri transcorria transcorrien transcorries transcorrin transcorris transcorro transcorrs transcorríem transcorríeu transcórrec transcórrega transcórregen transcórreguen transcórregues transcórrer val v
trascorrere

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
transeunte
Que està de pas, temporal.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ n neut
passante
Persona que circula per via pública.

transferir /tɾans.feˈri/ /tɾans.feˈriɾ/ /tɾəns.fəˈri/ bal n-occ occ sept transfereix transfereixen transfereixes transfereixi transfereixin transfereixis transfereixo transferesc transferesqui transferesquin transferesquis transferia transferida transferides transferien transferies transferiguem transferigueu transferim transferint transferir transferira transferiran transferirem transferiren transferires transferireu transferiria transferirien transferiries transferirà transferiràs transferiré transferiríem transferiríeu transferisc transferisca transferisquen transferisques transferissen transferisses transferissin transferissis transferit transferits transferiu transferix transferixen transferixes transferixo transferí transferíem transferíeu transferírem transferíreu transferís transferíssem transferísseu transferíssim transferíssiu val v
transferire

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transfigur transfigura transfigurada transfigurades transfiguram transfigurant transfigurar transfigurara transfiguraran transfigurarem transfiguraren transfigurares transfigurareu transfiguraria transfigurarien transfiguraries transfigurarà transfiguraràs transfiguraré transfiguraríem transfiguraríeu transfigurassen transfigurasses transfigurassin transfigurassis transfigurat transfigurats transfigurau transfigurava transfiguraven transfiguraves transfigure transfigurem transfiguren transfigures transfiguressen transfiguresses transfiguressin transfiguressis transfigureu transfiguri transfigurin transfiguris transfiguro transfigurà transfiguràrem transfiguràreu transfiguràs transfiguràssem transfiguràsseu transfiguràssim transfiguràssiu transfiguràvem transfiguràveu transfigurés transfiguréssem transfigurésseu transfiguréssim transfiguréssiu transfigurí val v
transfigurare

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transform transforma transformada transformades transformam transformant transformar transformara transformaran transformarem transformaren transformares transformareu transformaria transformarien transformaries transformarà transformaràs transformaré transformaríem transformaríeu transformassen transformasses transformassin transformassis transformat transformats transformau transformava transformaven transformaves transforme transformem transformen transformes transformessen transformesses transformessin transformessis transformeu transformi transformin transformis transformo transformà transformàrem transformàreu transformàs transformàssem transformàsseu transformàssim transformàssiu transformàvem transformàveu transformés transforméssem transformésseu transforméssim transforméssiu transformí val v
transformare
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transgredir /tɾanz.ɣɾeˈði/ /tɾanz.ɣɾeˈðiɾ/ /tɾənz.ɡɾəˈði/ bal n-occ occ sept transgredeix transgredeixen transgredeixes transgredeixi transgredeixin transgredeixis transgredeixo transgredesc transgredesqui transgredesquin transgredesquis transgredia transgredida transgredides transgredien transgredies transgrediguem transgredigueu transgredim transgredint transgredir transgredira transgrediran transgredirem transgrediren transgredires transgredireu transgrediria transgredirien transgrediries transgredirà transgrediràs transgrediré transgrediríem transgrediríeu transgredisc transgredisca transgredisquen transgredisques transgredissen transgredisses transgredissin transgredissis transgredit transgredits transgrediu transgredix transgredixen transgredixes transgredixo transgredí transgredíem transgredíeu transgredírem transgredíreu transgredís transgredíssem transgredísseu transgredíssim transgredíssiu val v
transgredire

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ n masc
transumanza

transitar /tɾan.ziˈta/ /tɾan.ziˈtaɾ/ /tɾən.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transit transita transitada transitades transitam transitant transitar transitara transitaran transitarem transitaren transitares transitareu transitaria transitarien transitaries transitarà transitaràs transitaré transitaríem transitaríeu transitassen transitasses transitassin transitassis transitat transitats transitau transitava transitaven transitaves transite transitem transiten transites transitessen transitesses transitessin transitessis transiteu transiti transitin transitis transito transità transitàrem transitàreu transitàs transitàssem transitàsseu transitàssim transitàssiu transitàvem transitàveu transités transitéssem transitésseu transitéssim transitéssiu transití val v
transitare

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
traslitterazione

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmigr transmigra transmigrada transmigrades transmigram transmigrant transmigrar transmigrara transmigraran transmigrarem transmigraren transmigrares transmigrareu transmigraria transmigrarien transmigraries transmigrarà transmigraràs transmigraré transmigraríem transmigraríeu transmigrassen transmigrasses transmigrassin transmigrassis transmigrat transmigrats transmigrau transmigrava transmigraven transmigraves transmigre transmigrem transmigren transmigres transmigressen transmigresses transmigressin transmigressis transmigreu transmigri transmigrin transmigris transmigro transmigrà transmigràrem transmigràreu transmigràs transmigràssem transmigràsseu transmigràssim transmigràssiu transmigràvem transmigràveu transmigrés transmigréssem transmigrésseu transmigréssim transmigréssiu transmigrí val v
trasmigrare
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmutació /tɾans.mu.ta.siˈo/ /tɾəns.mu.tə.siˈo/ n fem
trasmutazione

transmutar /tɾanz.muˈta/ /tɾanz.muˈtaɾ/ /tɾənz.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmut transmuta transmutada transmutades transmutam transmutant transmutar transmutara transmutaran transmutarem transmutaren transmutares transmutareu transmutaria transmutarien transmutaries transmutarà transmutaràs transmutaré transmutaríem transmutaríeu transmutassen transmutasses transmutassin transmutassis transmutat transmutats transmutau transmutava transmutaven transmutaves transmute transmutem transmuten transmutes transmutessen transmutesses transmutessin transmutessis transmuteu transmuti transmutin transmutis transmuto transmutà transmutàrem transmutàreu transmutàs transmutàssem transmutàsseu transmutàssim transmutàssiu transmutàvem transmutàveu transmutés transmutéssem transmutésseu transmutéssim transmutéssiu transmutí val v
transmutare

transparentar /tɾans.pa.ɾenˈta/ /tɾans.pa.ɾenˈtaɾ/ /tɾəns.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transparent transparenta transparentada transparentades transparentam transparentant transparentar transparentara transparentaran transparentarem transparentaren transparentares transparentareu transparentaria transparentarien transparentaries transparentarà transparentaràs transparentaré transparentaríem transparentaríeu transparentassen transparentasses transparentassin transparentassis transparentat transparentats transparentau transparentava transparentaven transparentaves transparente transparentem transparenten transparentes transparentessen transparentesses transparentessin transparentessis transparenteu transparenti transparentin transparentis transparento transparentà transparentàrem transparentàreu transparentàs transparentàssem transparentàsseu transparentàssim transparentàssiu transparentàvem transparentàveu transparentés transparentéssem transparentésseu transparentéssim transparentéssiu transparentí val v
transparire
Un cos, deixar veure o percebre a través seu.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transporto trasporto

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transport transporta transportada transportades transportam transportant transportar transportara transportaran transportarem transportaren transportares transportareu transportaria transportarien transportaries transportarà transportaràs transportaré transportaríem transportaríeu transportassen transportasses transportassin transportassis transportat transportats transportau transportava transportaven transportaves transporte transportem transporten transportes transportessen transportesses transportessin transportessis transporteu transporti transportin transportis transporto transportà transportàrem transportàreu transportàs transportàssem transportàsseu transportàssim transportàssiu transportàvem transportàveu transportés transportéssem transportésseu transportéssim transportéssiu transportí val v
transportare
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ n masc
transetto

transsubstanciar /tɾan.sups.tan.siˈa/ /tɾan.sups.tan.siˈaɾ/ /tɾan.sus.tan.siˈa/ /tɾən.sups.tən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transsubstancia transsubstanciada transsubstanciades transsubstanciam transsubstanciant transsubstanciar transsubstanciara transsubstanciaran transsubstanciarem transsubstanciaren transsubstanciares transsubstanciareu transsubstanciaria transsubstanciarien transsubstanciaries transsubstanciarà transsubstanciaràs transsubstanciaré transsubstanciaríem transsubstanciaríeu transsubstanciassen transsubstanciasses transsubstanciassin transsubstanciassis transsubstanciat transsubstanciats transsubstanciau transsubstanciava transsubstanciaven transsubstanciaves transsubstancie transsubstanciem transsubstancien transsubstancies transsubstanciessen transsubstanciesses transsubstanciessin transsubstanciessis transsubstancieu transsubstancii transsubstancio transsubstancià transsubstanciàrem transsubstanciàreu transsubstanciàs transsubstanciàssem transsubstanciàsseu transsubstanciàssim transsubstanciàssiu transsubstanciàvem transsubstanciàveu transsubstanciés transsubstanciéssem transsubstanciésseu transsubstanciéssim transsubstanciéssiu transsubstancií transsubstanciï transsubstanciïn transsubstanciïs val v
transustanziar

transvasar /tɾanz.vaˈzaɾ/ /tɾanz.βaˈza/ /tɾənz.bəˈza/ /tɾənz.vəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transvasa transvasada transvasades transvasam transvasant transvasar transvasara transvasaran transvasarem transvasaren transvasares transvasareu transvasaria transvasarien transvasaries transvasarà transvasaràs transvasaré transvasaríem transvasaríeu transvasassen transvasasses transvasassin transvasassis transvasat transvasats transvasau transvasava transvasaven transvasaves transvase transvasem transvasen transvases transvasessen transvasesses transvasessin transvasessis transvaseu transvasi transvasin transvasis transvaso transvasà transvasàrem transvasàreu transvasàs transvasàssem transvasàsseu transvasàssim transvasàssiu transvasàvem transvasàveu transvasés transvaséssem transvasésseu transvaséssim transvaséssiu transvasí transvàs val v
travasere
Fer passar un líquid d’un vas a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
trasversale
Que travessa d'un costat a un altre.

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
botola

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
trapezio

trapezista /tɾa.peˈzis.ta/ /tɾa.peˈzis.te/ /tɾə.pəˈzis.tə/ n neut
trapezista

trapezoide /tɾa.peˈzɔj.ðe/ /tɾə.pəˈzɔj.ðə/ n masc
trapezoide

trapezoïdal /tɾa.pe.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zu.iˈðaɫ/ adj
trapezoidale

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
traslocare

traspaperar /tɾas.pa.peˈɾa/ /tɾas.pa.peˈɾaɾ/ /tɾəs.pə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspaper traspapera traspaperada traspaperades traspaperam traspaperant traspaperar traspaperara traspaperaran traspaperarem traspaperaren traspaperares traspaperareu traspaperaria traspaperarien traspaperaries traspaperarà traspaperaràs traspaperaré traspaperaríem traspaperaríeu traspaperassen traspaperasses traspaperassin traspaperassis traspaperat traspaperats traspaperau traspaperava traspaperaven traspaperaves traspapere traspaperem traspaperen traspaperes traspaperessen traspaperesses traspaperessin traspaperessis traspapereu traspaperi traspaperin traspaperis traspapero traspaperà traspaperàrem traspaperàreu traspaperàs traspaperàssem traspaperàsseu traspaperàssim traspaperàssiu traspaperàvem traspaperàveu traspaperés traspaperéssem traspaperésseu traspaperéssim traspaperéssiu traspaperí val v
smarrire

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasplant trasplanta trasplantada trasplantades trasplantam trasplantant trasplantar trasplantara trasplantaran trasplantarem trasplantaren trasplantares trasplantareu trasplantaria trasplantarien trasplantaries trasplantarà trasplantaràs trasplantaré trasplantaríem trasplantaríeu trasplantassen trasplantasses trasplantassin trasplantassis trasplantat trasplantats trasplantau trasplantava trasplantaven trasplantaves trasplante trasplantem trasplanten trasplantes trasplantessen trasplantesses trasplantessin trasplantessis trasplanteu trasplanti trasplantin trasplantis trasplanto trasplantà trasplantàrem trasplantàreu trasplantàs trasplantàssem trasplantàsseu trasplantàssim trasplantàssiu trasplantàvem trasplantàveu trasplantés trasplantéssem trasplantésseu trasplantéssim trasplantéssiu trasplantí val v
trapiantare
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
disturbo

trastornar /tɾas.torˈna/ /tɾas.toɾˈna/ /tɾas.toɾˈnaɾ/ /tɾəs.toɾˈna/ /tɾəs.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trastorn trastorna trastornada trastornades trastornam trastornant trastornar trastornara trastornaran trastornarem trastornaren trastornares trastornareu trastornaria trastornarien trastornaries trastornarà trastornaràs trastornaré trastornaríem trastornaríeu trastornassen trastornasses trastornassin trastornassis trastornat trastornats trastornau trastornava trastornaven trastornaves trastorne trastornem trastornen trastornes trastornessen trastornesses trastornessin trastornessis trastorneu trastorni trastornin trastornis trastorno trastornà trastornàrem trastornàreu trastornàs trastornàssem trastornàsseu trastornàssim trastornàssiu trastornàvem trastornàveu trastornés trastornéssem trastornésseu trastornéssim trastornéssiu trastorní val v
sconvolgere

trau /tɾaw/ n masc
asola
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept travessa travessada travessades travessam travessant travessar travessara travessaran travessarem travessaren travessares travessareu travessaria travessarien travessaries travessarà travessaràs travessaré travessaríem travessaríeu travessassen travessasses travessassin travessassis travessat travessats travessau travessava travessaven travessaves travesse travessem travessen travesses travessessen travessesses travessessin travessessis travesseu travessi travessin travessis travesso travessà travessàrem travessàreu travessàs travessàssem travessàsseu travessàssim travessàssiu travessàvem travessàveu travessés travesséssem travessésseu travesséssim travesséssiu travessí través val v
traversare

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ n fem
traversata
Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
sgambetto
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traç /ˈtɾas/ n masc
tratto

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
competenza

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trace tracem tracen traces tracessen tracesses tracessin tracessis traceu traci tracin tracis tracés tracéssem tracésseu tracéssim tracéssiu trací traç traça traçada traçades traçam traçant traçar traçara traçaran traçarem traçaren traçares traçareu traçaria traçarien traçaries traçarà traçaràs traçaré traçaríem traçaríeu traçassen traçasses traçassin traçassis traçat traçats traçau traçava traçaven traçaves traço traçà traçàrem traçàreu traçàs traçàssem traçàsseu traçàssim traçàssiu traçàvem traçàveu val v
tracciare

traçut /tɾaˈsut/ /tɾəˈsut/ adj masc
abile

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
tradimento

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
traditore

traïdoria /tɾa.i.ðoˈɾi.a/ /tɾə.i.ðoˈɾi.ə/ /tɾə.i.ðuˈɾi.ə/ n fem
omicidio con agguato

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
lavoro
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
lavoratore
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
lavorare

treballar com un negre v
lavorare come un negro

treballat /tɾe.baˈʎat/ /tɾə.bəˈjat/ /tɾə.bəˈʎat/ /tɾə.βəˈʎat/ adj masc
provato

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ adj masc
tremendo

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
tremare

tremolar les copes dels genolls v
tremallera

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
tremore
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.
tremolio
Moviment vibratori causat per una ona expansiva, durant terratrèmols i explosions.

trempera matinera n fem
alzabandiera

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
treno

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
treccia
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenc /ˈtɾeŋ/ /ˈtɾeŋk/ /ˈtɾəŋk/ /ˈtɾɛŋ/ /ˈtɾɛŋk/ n masc
fessura
Esquerda produïda per contusió, solució de continuïtat en una superfície.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
rompicapo
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencament /tɾeŋ.kaˈmen/ /tɾeŋ.kaˈment/ /tɾəŋ.kəˈmen/ /tɾəŋ.kəˈment/ n masc
violazione
Acció de trencar.
Acció d'incomplir una llei u ordre judicial.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
rompere
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
trenta

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
trentacinque

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
trentacinquesimo

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
trentadue

trenta-dosè /ˌtɾen.ta.ðoˈze/ /ˌtɾən.tə.ðoˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.ðuˈzɛ/ number
trentaduesimo

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
trentanove

trenta-novè /ˌtɾen.ta.noˈve/ /ˌtɾen.ta.noˈβe/ /ˌtɾən.tə.noˈvə/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈvɛ/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈβɛ/ number
trentanovesimo

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
trentaquattro

trenta-quatrè /ˌtɾen.ta.kwaˈtɾe/ /ˌtɾən.tə.kwəˈtɾə/ /ˌtɾɛn.tə.kwəˈtɾɛ/ number
trentaquattresimo

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
trentasette

trenta-setè /ˌtɾen.ta.seˈte/ /ˌtɾən.tə.səˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.səˈtɛ/ number
trentasettesimo

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
trentasei

trenta-sisè /ˌtɾen.ta.siˈze/ /ˌtɾən.tə.siˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.siˈzɛ/ number
trentaseiesimo

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
trentatré

trenta-tresè /ˌtɾen.ta.tɾeˈze/ /ˌtɾən.tə.tɾəˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.tɾəˈzɛ/ number
trentatreesimo

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
trentuno

trenta-unè /ˌtɾen.ta.uˈne/ /ˌtɾən.tə.uˈnə/ /ˌtɾɛn.tə.uˈnɛ/ number
trentunesimo

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ number
trentotto

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
trentottesimo

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
trentesimo

trep /ˈtrep/ n masc
strappo

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
trapano

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trep trepa trepada trepades trepam trepant trepar trepara treparan treparem treparen trepares trepareu treparia treparien treparies treparà treparàs treparé treparíem treparíeu trepassen trepasses trepassin trepassis trepat trepats trepau trepava trepaven trepaves trepe trepem trepen trepes trepessen trepesses trepessin trepessis trepeu trepi trepin trepis trepo trepà trepàrem trepàreu trepàs trepàssem trepàsseu trepàssim trepàssiu trepàvem trepàveu trepés trepéssem trepésseu trepéssim trepéssiu trepí val v
intrappolare

trepidar /tɾe.piˈða/ /tɾe.piˈðaɾ/ /tɾə.piˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trepid trepida trepidada trepidades trepidam trepidant trepidar trepidara trepidaran trepidarem trepidaren trepidares trepidareu trepidaria trepidarien trepidaries trepidarà trepidaràs trepidaré trepidaríem trepidaríeu trepidassen trepidasses trepidassin trepidassis trepidat trepidats trepidau trepidava trepidaven trepidaves trepide trepidem trepiden trepides trepidessen trepidesses trepidessin trepidessis trepideu trepidi trepidin trepidis trepido trepidà trepidàrem trepidàreu trepidàs trepidàssem trepidàsseu trepidàssim trepidàssiu trepidàvem trepidàveu trepidés trepidéssem trepidésseu trepidéssim trepidéssiu trepidí val v
palpitare

trepà /tɾeˈpa/ /tɾəˈpa/ n masc
trapano

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
tre

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
trecento

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
tesoro
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
tesoriere

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
tesoreria

tret /ˈtret/ n masc
tiro
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
tranne
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
tredici

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
tredicesimo

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
togliere
Fer sortir una cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
tregua
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
scelta

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
triangolo
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.

triangulació n fem
triangolazione

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ adj
triangolare
Que té forma de triangle.

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triangul triangula triangulada triangulades triangulam triangulant triangular triangulara triangularan triangularem triangularen triangulares triangulareu triangularia triangularien triangularies triangularà triangularàs triangularé triangularíem triangularíeu triangulassen triangulasses triangulassin triangulassis triangulat triangulats triangulau triangulava triangulaven triangulaves triangule triangulem triangulen triangules triangulessen triangulesses triangulessin triangulessis trianguleu trianguli triangulin triangulis triangulo triangulà triangulàrem triangulàreu triangulàs triangulàssem triangulàsseu triangulàssim triangulàssiu triangulàvem triangulàveu triangulés trianguléssem triangulésseu trianguléssim trianguléssiu triangulí val v
triangolare
Referit a una superfície, realitzar una triangulació.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
scegliere
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
tribù

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
tribuna

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunale

tribut /tɾiˈβut/ n masc
tributo

tribú /tɾiˈβu/ n masc
tribuno

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
tridente

trigar /tɾiˈɣa/ /tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trig triga trigada trigades trigam trigant trigar trigara trigaran trigarem trigaren trigares trigareu trigaria trigarien trigaries trigarà trigaràs trigaré trigaríem trigaríeu trigassen trigasses trigassin trigassis trigat trigats trigau trigava trigaven trigaves trigo trigue triguem triguen trigues triguessen triguesses triguessin triguessis trigueu trigui triguin triguis trigués triguéssem triguésseu triguéssim triguéssiu triguí trigà trigàrem trigàreu trigàs trigàssem trigàsseu trigàssim trigàssiu trigàvem trigàveu val v
ritardare

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trimestre

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
slitta

trinxeraire /tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaj.ɾe/ /tɾiɲ.ʃəˈɾaj.ɾə/ n neut
monello
Noi que vagabundeja.

triomfar /tɾi.oɱˈfa/ /tɾi.oɱˈfaɾ/ /tɾi.uɱˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triomf triomfa triomfada triomfades triomfam triomfant triomfar triomfara triomfaran triomfarem triomfaren triomfares triomfareu triomfaria triomfarien triomfaries triomfarà triomfaràs triomfaré triomfaríem triomfaríeu triomfassen triomfasses triomfassin triomfassis triomfat triomfats triomfau triomfava triomfaven triomfaves triomfe triomfem triomfen triomfes triomfessen triomfesses triomfessin triomfessis triomfeu triomfi triomfin triomfis triomfo triomfà triomfàrem triomfàreu triomfàs triomfàssem triomfàsseu triomfàssim triomfàssiu triomfàvem triomfàveu triomfés triomféssem triomfésseu triomféssim triomféssiu triomfí val v
trionfare

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triplic triplica triplicada triplicades triplicam triplicant triplicar triplicara triplicaran triplicarem triplicaren triplicares triplicareu triplicaria triplicarien triplicaries triplicarà triplicaràs triplicaré triplicaríem triplicaríeu triplicassen triplicasses triplicassin triplicassis triplicat triplicats triplicau triplicava triplicaven triplicaves triplico triplicà triplicàrem triplicàreu triplicàs triplicàssem triplicàsseu triplicàssim triplicàssiu triplicàvem triplicàveu triplique tripliquem tripliquen tripliques tripliquessen tripliquesses tripliquessin tripliquessis tripliqueu tripliqui tripliquin tripliquis tripliqués tripliquéssem tripliquésseu tripliquéssim tripliquéssiu tripliquí val v
triplicare

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
squadra
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
triste
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
tristezza

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
tristezza

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
banale

tro /ˈtɾo/ n masc
tuono
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ n fem
trovamento

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
trovatore
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobadoresc /tɾo.ba.ðoˈɾesk/ /tɾo.bə.ðoˈɾəsk/ /tɾu.bə.ðuˈɾɛsk/ /tɾu.βə.ðuˈɾɛsk/ adj masc
trovadorico

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ n fem
trovamento

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
trovare reperire
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
trovarsi
(pronominal) Concórrer o estar present en alguna part.
rincontrarsi
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.
sentirsi
(pronominal) Ser o estar en un determinat estat.

trobat /tɾoˈbat/ /tɾuˈbat/ /tɾuˈβat/ n masc
torbato

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
matassa

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofeo

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ n neut
troglodita
Persona que viu en una cova.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombone

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
corno
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, format per un llarg tub enroscat que s'eixampla gradualment des de l'embocadura al pavelló.
proboscide
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompa marina n fem
tromba marina

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
tromba trombetta
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n neut
trombettista
Trompetista, nom usat especialment en l'entorn militar i en les orquestres.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
trono

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
pulpito
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.
seggiolone
Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
tuonare

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
tronco
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
tropo

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
truppa

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropicale

tros /ˈtɾɔs/ n masc
pezzo

trot /ˈtɾɔt/ n masc
trotto

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
bussare
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
chiamare
(intransitiu) Telefonar.

trufar /tɾuˈfa/ /tɾuˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truf trufa trufada trufades trufam trufant trufar trufara trufaran trufarem trufaren trufares trufareu trufaria trufarien trufaries trufarà trufaràs trufaré trufaríem trufaríeu trufassen trufasses trufassin trufassis trufat trufats trufau trufava trufaven trufaves trufe trufem trufen trufes trufessen trufesses trufessin trufessis trufeu trufi trufin trufis trufo trufà trufàrem trufàreu trufàs trufàssem trufàsseu trufàssim trufàssiu trufàvem trufàveu trufés truféssem trufésseu truféssim truféssiu trufí val v
truffare

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
trota
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omelette frittata
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
scrofa
Porc femella

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trunc trunca truncada truncades truncam truncant truncar truncara truncaran truncarem truncaren truncares truncareu truncaria truncarien truncaries truncarà truncaràs truncaré truncaríem truncaríeu truncassen truncasses truncassin truncassis truncat truncats truncau truncava truncaven truncaves trunco truncà truncàrem truncàreu truncàs truncàssem truncàsseu truncàssim truncàssiu truncàvem truncàveu trunque trunquem trunquen trunques trunquessen trunquesses trunquessin trunquessis trunqueu trunqui trunquin trunquis trunqués trunquéssem trunquésseu trunquéssim trunquéssiu trunquí val v
troncare

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
transizione transito

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
trifoglio
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
zar

tsuzumi n masc
tsuzumi

tu pronoun
tu

tub /ˈtup/ n masc
tubo

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tubercolosi

tudó /twˈðo/ n masc
colombaccio

tuf /ˈtuf/ n masc
tufo
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.
tanfo
Olor desagradable, com la que fan certs cossos en fermentació o en descomposició.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tweet

tuitar /tujˈta/ /tujˈtaɾ/ /twiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ tuit tuita tuitada tuitades tuitam tuitant tuitar tuitara tuitaran tuitarem tuitaren tuitares tuitareu tuitaria tuitarien tuitaries tuitarà tuitaràs tuitaré tuitaríem tuitaríeu tuitassen tuitasses tuitassin tuitassis tuitat tuitats tuitau tuitava tuitaven tuitaves tuite tuitem tuiten tuites tuitessen tuitesses tuitessin tuitessis tuiteu tuiti tuitin tuitis tuito tuità tuitàrem tuitàreu tuitàs tuitàssem tuitàsseu tuitàssim tuitàssiu tuitàvem tuitàveu tuités tuitéssem tuitésseu tuitéssim tuitéssiu tuití val v
twittare

tuli n masc
tulio

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulipano

tumor /tuˈmor/ n masc
tumore

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
tumulto

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tungsteno

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turbante

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbina

turc adj masc
turco
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turco
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turismo

turisme cultural n masc
turismo culturale

turisme de negocis n masc
turismo di affari

turisme nàutic n masc
turismo nautico

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turista

turista de motxilla n neut
saccopelista

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
caviglia

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
tormentare
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turchese

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
turistico

turó n masc
collina
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.
puzzola
Mamífer mustèlid de l'espècie Mustela putoris.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tutege tutegem tutegen tuteges tutegessen tutegesses tutegessin tutegessis tutegeu tutegi tutegin tutegis tutegés tutegéssem tutegésseu tutegéssim tutegéssiu tutegí tuteig tuteja tutejada tutejades tutejam tutejant tutejar tutejara tutejaran tutejarem tutejaren tutejares tutejareu tutejaria tutejarien tutejaries tutejarà tutejaràs tutejaré tutejaríem tutejaríeu tutejassen tutejasses tutejassin tutejassis tutejat tutejats tutejau tutejava tutejaven tutejaves tutejo tutejà tutejàrem tutejàreu tutejàs tutejàssem tutejàsseu tutejàssim tutejàssiu tutejàvem tutejàveu val v
dare del tu

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ adj
tutelare
Que tutela o protegeix algú altre, una comunitat.

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tutel tutela tutelada tutelades tutelam tutelant tutelar tutelara tutelaran tutelarem tutelaren tutelares tutelareu tutelaria tutelarien tutelaries tutelarà tutelaràs tutelaré tutelaríem tutelaríeu tutelassen tutelasses tutelassin tutelassis tutelat tutelats tutelau tutelava tutelaven tutelaves tutele tutelem tutelen tuteles tutelessen tutelesses tutelessin tutelessis tuteleu tuteli tutelin tutelis tutelo tutelà tutelàrem tutelàreu tutelàs tutelàssem tutelàsseu tutelàssim tutelàssiu tutelàvem tutelàveu tutelés tuteléssem tutelésseu tuteléssim tuteléssiu tutelí val v
tutelare
Exercir la tutela d’algú altre.

tutorització /tu.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /tu.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /tu.to.ɾi.za.siˈo/ /tu.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
tutoraggio

tutoritzar /tu.to.ɾiˈd͡za/ /tu.to.ɾiˈza/ /tu.to.ɾiˈzaɾ/ /tu.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ tutoritz tutoritza tutoritzada tutoritzades tutoritzam tutoritzant tutoritzar tutoritzara tutoritzaran tutoritzarem tutoritzaren tutoritzares tutoritzareu tutoritzaria tutoritzarien tutoritzaries tutoritzarà tutoritzaràs tutoritzaré tutoritzaríem tutoritzaríeu tutoritzassen tutoritzasses tutoritzassin tutoritzassis tutoritzat tutoritzats tutoritzau tutoritzava tutoritzaven tutoritzaves tutoritze tutoritzem tutoritzen tutoritzes tutoritzessen tutoritzesses tutoritzessin tutoritzessis tutoritzeu tutoritzi tutoritzin tutoritzis tutoritzo tutoritzà tutoritzàrem tutoritzàreu tutoritzàs tutoritzàssem tutoritzàsseu tutoritzàssim tutoritzàssiu tutoritzàvem tutoritzàveu tutoritzés tutoritzéssem tutoritzésseu tutoritzéssim tutoritzéssiu tutoritzí val v
tutorare
Guiar (un o més estudiants), un tutor.
Seguir (un curs, una classe o un alumne), un tutor.

txau /t͡ʃaw/ Interjection
ciao

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
ceco
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
ceceno
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

txin-txin /ˌt͡ʃiɲˈt͡ʃin/ Interjection
cin cin

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
talamo

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantalio

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
tafano

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
tecnica

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
tenue

tèrbol /ˈter.buɫ/ /ˈteɾ.boɫ/ adj masc
torbido

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
aver paura di temere
Sentir por.

tílburi /ˈtiɫ.βu.ɾi/ n masc
tilbury

tímid /ˈti.mit/ adj masc
timido

típex /ˈti.peks/ /ˈti.pəks/ n masc
bianchetto

típic típica típics adj masc
tipico
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

tísic /ˈti.zik/ adj masc
tisico

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
titolo

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
tartufo

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tònic /ˈtɔ.nik/ adj masc
tonico
(lingüística) Element on recau l'accent o la força de la veu.

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ n fem
acqua tonica

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
torace

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
tossico
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
tossico
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tómbol /ˈtom.boɫ/ /ˈtom.buɫ/ n masc
tombolo

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
tortora

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
tumulo
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.
catafalco
Estructura de dol sobre el taüt durant les exèquies.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
tunnel
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
tunica

túnica albugínia n fem
tonaca albuginea

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
posizione

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ucraino
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
ululato

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
ululare

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
presuntuoso

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
usciere

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
ukulele

ulcerar /uɫ.seˈɾa/ /uɫ.seˈɾaɾ/ /uɫ.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept ulcer ulcera ulcerada ulcerades ulceram ulcerant ulcerar ulcerara ulceraran ulcerarem ulceraren ulcerares ulcerareu ulceraria ulcerarien ulceraries ulcerarà ulceraràs ulceraré ulceraríem ulceraríeu ulcerassen ulcerasses ulcerassin ulcerassis ulcerat ulcerats ulcerau ulcerava ulceraven ulceraves ulcere ulcerem ulceren ulceres ulceressen ulceresses ulceressin ulceressis ulcereu ulceri ulcerin ulceris ulcero ulcerà ulceràrem ulceràreu ulceràs ulceràssem ulceràsseu ulceràssim ulceràssiu ulceràvem ulceràveu ulcerés ulceréssem ulcerésseu ulceréssim ulceréssiu ulcerí val v
ulcerare

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
occhio
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de vellut n masc
occhio nero

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
zanna canino
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
zanna
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
occhiali occhiaia
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.
occhiaia
Cercle blau o lila que ix sota els ulls per manca de son o per tristesa.

ultimàtum n masc
ultimatum

ultramarins /ˌuɫ.tɾa.maˈɾins/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾins/ n masc
coloniali
Queviures provinents d'ultramar.

ultramarí /ˌuɫ.tɾa.maˈɾi/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾi/ adj masc
oltremarino

ultrapassar /uɫ.tɾa.paˈsa/ /uɫ.tɾa.paˈsaɾ/ /uɫ.tɾə.pəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ultrapassa ultrapassada ultrapassades ultrapassam ultrapassant ultrapassar ultrapassara ultrapassaran ultrapassarem ultrapassaren ultrapassares ultrapassareu ultrapassaria ultrapassarien ultrapassaries ultrapassarà ultrapassaràs ultrapassaré ultrapassaríem ultrapassaríeu ultrapassassen ultrapassasses ultrapassassin ultrapassassis ultrapassat ultrapassats ultrapassau ultrapassava ultrapassaven ultrapassaves ultrapasse ultrapassem ultrapassen ultrapasses ultrapassessen ultrapassesses ultrapassessin ultrapassessis ultrapasseu ultrapassi ultrapassin ultrapassis ultrapasso ultrapassà ultrapassàrem ultrapassàreu ultrapassàs ultrapassàssem ultrapassàsseu ultrapassàssim ultrapassàssiu ultrapassàvem ultrapassàveu ultrapassés ultrapasséssem ultrapassésseu ultrapasséssim ultrapasséssiu ultrapassí ultrapàs val v
oltrepassare
Anar més enllà del límit.

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
oltraggio

ultratjar /uɫ.tɾaˈd͡ʒa/ /uɫ.tɾaˈd͡ʒaɾ/ /uɫ.tɾəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ultratge ultratgem ultratgen ultratges ultratgessen ultratgesses ultratgessin ultratgessis ultratgeu ultratgi ultratgin ultratgis ultratgés ultratgéssem ultratgésseu ultratgéssim ultratgéssiu ultratgí ultratj ultratja ultratjada ultratjades ultratjam ultratjant ultratjar ultratjara ultratjaran ultratjarem ultratjaren ultratjares ultratjareu ultratjaria ultratjarien ultratjaries ultratjarà ultratjaràs ultratjaré ultratjaríem ultratjaríeu ultratjassen ultratjasses ultratjassin ultratjassis ultratjat ultratjats ultratjau ultratjava ultratjaven ultratjaves ultratjo ultratjà ultratjàrem ultratjàreu ultratjàs ultratjàssem ultratjàsseu ultratjàssim ultratjàssiu ultratjàvem ultratjàveu val v
oltraggiare

ulà /uˈɫa/ n masc
ulano
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
uno
(cardinal) La unitat completa.

un ningú n masc
nessuno

una mica adv
un poco

unbinili /um.biˈni.li/ n masc
unbinilio

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
ungere

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
unghia
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicameral /u.ni.ka.meˈɾaɫ/ /u.ni.kə.məˈɾaɫ/ adj
unicamerale

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
unificazione

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unific unifica unificada unificades unificam unificant unificar unificara unificaran unificarem unificaren unificares unificareu unificaria unificarien unificaries unificarà unificaràs unificaré unificaríem unificaríeu unificassen unificasses unificassin unificassis unificat unificats unificau unificava unificaven unificaves unifico unificà unificàrem unificàreu unificàs unificàssem unificàsseu unificàssim unificàssiu unificàvem unificàveu unifique unifiquem unifiquen unifiques unifiquessen unifiquesses unifiquessin unifiquessis unifiqueu unifiqui unifiquin unifiquis unifiqués unifiquéssem unifiquésseu unifiquéssim unifiquéssiu unifiquí val v
unificare

uniformar /u.ni.forˈma/ /u.ni.foɾˈma/ /u.ni.foɾˈmaɾ/ /u.ni.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept uniform uniforma uniformada uniformades uniformam uniformant uniformar uniformara uniformaran uniformarem uniformaren uniformares uniformareu uniformaria uniformarien uniformaries uniformarà uniformaràs uniformaré uniformaríem uniformaríeu uniformassen uniformasses uniformassin uniformassis uniformat uniformats uniformau uniformava uniformaven uniformaves uniforme uniformem uniformen uniformes uniformessen uniformesses uniformessin uniformessis uniformeu uniformi uniformin uniformis uniformo uniformà uniformàrem uniformàreu uniformàs uniformàssem uniformàsseu uniformàssim uniformàssiu uniformàvem uniformàveu uniformés uniforméssem uniformésseu uniforméssim uniforméssiu uniformí val v
uniformare

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilaterale

unitat /u.niˈtat/ n fem
unità

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
universo

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
universale
Relatiu a l'univers.

universalitzar /u.ni.veɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.vəɾ.sa.ɫidˈza/ /u.ni.βer.sa.ɫiˈd͡za/ /u.ni.βeɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.βər.sə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept universalitz universalitza universalitzada universalitzades universalitzam universalitzant universalitzar universalitzara universalitzaran universalitzarem universalitzaren universalitzares universalitzareu universalitzaria universalitzarien universalitzaries universalitzarà universalitzaràs universalitzaré universalitzaríem universalitzaríeu universalitzassen universalitzasses universalitzassin universalitzassis universalitzat universalitzats universalitzau universalitzava universalitzaven universalitzaves universalitze universalitzem universalitzen universalitzes universalitzessen universalitzesses universalitzessin universalitzessis universalitzeu universalitzi universalitzin universalitzis universalitzo universalitzà universalitzàrem universalitzàreu universalitzàs universalitzàssem universalitzàsseu universalitzàssim universalitzàssiu universalitzàvem universalitzàveu universalitzés universalitzéssem universalitzésseu universalitzéssim universalitzéssiu universalitzí val v
universalizzare

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
università ateneo

unió /u.niˈo/ n fem
unione

unnilbi /unˈnil.bi/ n masc
unnilbio

unnilenni /un.nilˈɛn.ni/ n masc
unnilennio

unnilhexi /un.niˈɫɛɡ.zi/ n masc
unnilhexio

unnilocti /un.nilˈɔk.ti/ n masc
unniloctio

unnilpenti /un.nilˈpɛn.ti/ n masc
unnilpentio

unnilquadi /un.nilˈkwa.ði/ n masc
unnilquadio

unnilsepti /un.nilˈsɛp.ti/ n masc
unnilseptio

unniltri /unˈnil.tɾi/ n masc
unniltrio

unniluni /un.nilˈu.ni/ n masc
unnilunio

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbio

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennio

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexio

ununnili /un.unˈni.li/ n masc
ununnilio

ununocti n masc
ununoctio

ununpenti n masc
ununpentio

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadio

ununsepti n masc
ununseptio

ununtri n masc
ununtrio

unununi /un.unˈu.ni/ n masc
unununio

uperitzar /u.pe.ɾiˈd͡za/ /u.pe.ɾiˈza/ /u.pe.ɾiˈzaɾ/ /u.pə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept uperitz uperitza uperitzada uperitzades uperitzam uperitzant uperitzar uperitzara uperitzaran uperitzarem uperitzaren uperitzares uperitzareu uperitzaria uperitzarien uperitzaries uperitzarà uperitzaràs uperitzaré uperitzaríem uperitzaríeu uperitzassen uperitzasses uperitzassin uperitzassis uperitzat uperitzats uperitzau uperitzava uperitzaven uperitzaves uperitze uperitzem uperitzen uperitzes uperitzessen uperitzesses uperitzessin uperitzessis uperitzeu uperitzi uperitzin uperitzis uperitzo uperitzà uperitzàrem uperitzàreu uperitzàs uperitzàssem uperitzàsseu uperitzàssim uperitzàssiu uperitzàvem uperitzàveu uperitzés uperitzéssem uperitzésseu uperitzéssim uperitzéssiu uperitzí val v
uperizzare

urani n masc
uranio

urbanitat /ur.bə.niˈtat/ /uɾ.ba.niˈtat/ n fem
urbanità

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanizzazione

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept urbanitz urbanitza urbanitzada urbanitzades urbanitzam urbanitzant urbanitzar urbanitzara urbanitzaran urbanitzarem urbanitzaren urbanitzares urbanitzareu urbanitzaria urbanitzarien urbanitzaries urbanitzarà urbanitzaràs urbanitzaré urbanitzaríem urbanitzaríeu urbanitzassen urbanitzasses urbanitzassin urbanitzassis urbanitzat urbanitzats urbanitzau urbanitzava urbanitzaven urbanitzaves urbanitze urbanitzem urbanitzen urbanitzes urbanitzessen urbanitzesses urbanitzessin urbanitzessis urbanitzeu urbanitzi urbanitzin urbanitzis urbanitzo urbanitzà urbanitzàrem urbanitzàreu urbanitzàs urbanitzàssem urbanitzàsseu urbanitzàssim urbanitzàssiu urbanitzàvem urbanitzàveu urbanitzés urbanitzéssem urbanitzésseu urbanitzéssim urbanitzéssiu urbanitzí val v
urbanizzare

urbanístic /ur.bəˈnis.tik/ /uɾ.baˈnis.tik/ adj masc
urbanistico

urbà /urˈβa/ adj masc
urbano

urdú /urˈdu/ urdús adj
urdu
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
urdu
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

urgir /urˈd͡ʒi/ /urˈʒi/ /uɾˈd͡ʒi/ /uɾˈd͡ʒiɾ/ bal n-occ occ sept urgeix urgeixen urgeixes urgeixi urgeixin urgeixis urgeixo urgesc urgesqui urgesquin urgesquis urgia urgida urgides urgien urgies urgiguem urgigueu urgim urgint urgir urgira urgiran urgirem urgiren urgires urgireu urgiria urgirien urgiries urgirà urgiràs urgiré urgiríem urgiríeu urgisc urgisca urgisquen urgisques urgissen urgisses urgissin urgissis urgit urgits urgiu urgix urgixen urgixes urgixo urgí urgíem urgíeu urgírem urgíreu urgís urgíssem urgísseu urgíssim urgíssiu val v
urgere

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
urgenza
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
urinario
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
urna

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologia

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
artiglio

usar /uˈza/ /uˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usa usada usades usam usant usar usara usaran usarem usaren usares usareu usaria usarien usaries usarà usaràs usaré usaríem usaríeu usassen usasses usassin usassis usat usats usau usava usaven usaves use usem usen uses usessen usesses usessin usessis useu usi usin usis uso usà usàrem usàreu usàs usàssem usàsseu usàssim usàssiu usàvem usàveu usés uséssem usésseu uséssim uséssiu usí val ús v
usare
Fer ús, fer servir.

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
utente

usufructuar /u.zu.fɾuk.tuˈa/ /u.zu.fɾuk.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept usufructua usufructuada usufructuades usufructuam usufructuant usufructuar usufructuara usufructuaran usufructuarem usufructuaren usufructuares usufructuareu usufructuaria usufructuarien usufructuaries usufructuarà usufructuaràs usufructuaré usufructuaríem usufructuaríeu usufructuassen usufructuasses usufructuassin usufructuassis usufructuat usufructuats usufructuau usufructuava usufructuaven usufructuaves usufructue usufructuem usufructuen usufructues usufructuessen usufructuesses usufructuessin usufructuessis usufructueu usufructuo usufructuu usufructuà usufructuàrem usufructuàreu usufructuàs usufructuàssem usufructuàsseu usufructuàssim usufructuàssiu usufructuàvem usufructuàveu usufructués usufructuéssem usufructuésseu usufructuéssim usufructuéssiu usufructuí usufructuï usufructuïn usufructuïs val v
usufruire

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
utensile

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
utilitario

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ n masc
utilitaria

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
utilizzare usare

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopia

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
vacca mucca
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaca serrana n fem
luxerna-boccacia

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
vacanze ferie
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vacança /baˈkan.sa/ /bəˈkan.sə/ /vaˈkan.sa/ /vəˈkan.sə/ n fem
vacanza

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vaccina vaccinada vaccinades vaccinam vaccinant vaccinar vaccinara vaccinaran vaccinarem vaccinaren vaccinares vaccinareu vaccinaria vaccinarien vaccinaries vaccinarà vaccinaràs vaccinaré vaccinaríem vaccinaríeu vaccinassen vaccinasses vaccinassin vaccinassis vaccinat vaccinats vaccinau vaccinava vaccinaven vaccinaves vaccine vaccinem vaccinen vaccines vaccinessen vaccinesses vaccinessin vaccinessis vaccineu vaccini vaccinin vaccinis vaccino vaccinà vaccinàrem vaccinàreu vaccinàs vaccinàssem vaccinàsseu vaccinàssim vaccinàssiu vaccinàvem vaccinàveu vaccinés vaccinéssem vaccinésseu vaccinéssim vaccinéssiu vacciní vaccín val v
vaccinare
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaccino
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaccínic /bakˈsi.nik/ /bəkˈsi.nik/ /vakˈsi.nik/ /vəkˈsi.nik/ adj masc
vaccinico

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
sciopero

vagabundejar /ba.ɣa.βun.deˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.βun.deˈʒa/ /bə.ɣə.βun.dəˈʒa/ /va.ɣa.bun.deˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.bun.dəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.bun.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vagabundege vagabundegem vagabundegen vagabundeges vagabundegessen vagabundegesses vagabundegessin vagabundegessis vagabundegeu vagabundegi vagabundegin vagabundegis vagabundegés vagabundegéssem vagabundegésseu vagabundegéssim vagabundegéssiu vagabundegí vagabundeig vagabundeja vagabundejada vagabundejades vagabundejam vagabundejant vagabundejar vagabundejara vagabundejaran vagabundejarem vagabundejaren vagabundejares vagabundejareu vagabundejaria vagabundejarien vagabundejaries vagabundejarà vagabundejaràs vagabundejaré vagabundejaríem vagabundejaríeu vagabundejassen vagabundejasses vagabundejassin vagabundejassis vagabundejat vagabundejats vagabundejau vagabundejava vagabundejaven vagabundejaves vagabundejo vagabundejà vagabundejàrem vagabundejàreu vagabundejàs vagabundejàssem vagabundejàsseu vagabundejàssim vagabundejàssiu vagabundejàvem vagabundejàveu val v
vagabondare
Viure com un vagabund.

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vag vaga vagada vagades vagam vagant vagar vagara vagaran vagarem vagaren vagares vagareu vagaria vagarien vagaries vagarà vagaràs vagaré vagaríem vagaríeu vagassen vagasses vagassin vagassis vagat vagats vagau vagava vagaven vagaves vago vague vaguem vaguen vagues vaguessen vaguesses vaguessin vaguessis vagueu vagui vaguin vaguis vagués vaguéssem vaguésseu vaguéssim vaguéssiu vaguí vagà vagàrem vagàreu vagàs vagàssem vagàsseu vagàssim vagàssiu vagàvem vagàveu val v
vagare
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina

vailet /bajˈlet/ /bəjˈɫɛt/ /vajˈlet/ /vəjˈɫɛt/ n masc
talliere

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vaniglia

vaivé /ˌbajˈβe/ /ˌvajˈve/ /ˌvajˈve/ n masc
viavai

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
nave

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
vasellame

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
coraggioso

valentament /baˌɫen.taˈmen/ /vaˌɫen.taˈment/ /vəˌɫen.təˈmen/ /vəˌɫen.təˈment/ adv
ardimentosamente

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
coraggio

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
valle vallata
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
valore
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
coraggio
Tret de la persona que és valenta.

valorar /ba.ɫoˈɾa/ /bə.ɫuˈɾa/ /va.ɫoˈɾaɾ/ /və.ɫoˈɾa/ /və.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val valor valora valorada valorades valoram valorant valorar valorara valoraran valorarem valoraren valorares valorareu valoraria valorarien valoraries valorarà valoraràs valoraré valoraríem valoraríeu valorassen valorasses valorassin valorassis valorat valorats valorau valorava valoraven valoraves valore valorem valoren valores valoressen valoresses valoressin valoressis valoreu valori valorin valoris valoro valorà valoràrem valoràreu valoràs valoràssem valoràsseu valoràssim valoràssiu valoràvem valoràveu valorés valoréssem valorésseu valoréssim valoréssiu valorí v
valutare
Calcular el valor d'un producte o servei.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
valzer

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampiro
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadio

vanar-se /baˈnar.se/ /baˈnaɾ.se/ /bəˈnar.sə/ /vaˈnaɾ.se/ /və.nərˈsə/ /vəˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val van vana vanada vanades vanam vanant vanar vanara vanaran vanarem vanaren vanares vanareu vanaria vanarien vanaries vanarà vanaràs vanaré vanaríem vanaríeu vanassen vanasses vanassin vanassis vanat vanats vanau vanava vanaven vanaves vane vanem vanen vanes vanessen vanesses vanessin vanessis vaneu vani vanin vanis vano vanà vanàrem vanàreu vanàs vanàssem vanàsseu vanàssim vanàssiu vanàvem vanàveu vanés vanéssem vanésseu vanéssim vanéssiu vaní v
vantare

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
vapore
Gas, especialment referit a l'aigua.
nave a vapore
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporitzar /ba.po.ɾiˈd͡za/ /ba.po.ɾiˈza/ /bə.pu.ɾiˈd͡za/ /va.po.ɾiˈzaɾ/ /və.po.ɾiˈd͡za/ /və.pu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vaporitz vaporitza vaporitzada vaporitzades vaporitzam vaporitzant vaporitzar vaporitzara vaporitzaran vaporitzarem vaporitzaren vaporitzares vaporitzareu vaporitzaria vaporitzarien vaporitzaries vaporitzarà vaporitzaràs vaporitzaré vaporitzaríem vaporitzaríeu vaporitzassen vaporitzasses vaporitzassin vaporitzassis vaporitzat vaporitzats vaporitzau vaporitzava vaporitzaven vaporitzaves vaporitze vaporitzem vaporitzen vaporitzes vaporitzessen vaporitzesses vaporitzessin vaporitzessis vaporitzeu vaporitzi vaporitzin vaporitzis vaporitzo vaporitzà vaporitzàrem vaporitzàreu vaporitzàs vaporitzàssem vaporitzàsseu vaporitzàssim vaporitzàssiu vaporitzàvem vaporitzàveu vaporitzés vaporitzéssem vaporitzésseu vaporitzéssim vaporitzéssiu vaporitzí v
vaporizzare

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
pertica
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
bastone
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta màgica n fem
bacchetta magica

vari /ˈba.ɾi/ /ˈva.ɾi/ /ˈva.ɾi/ adj
vario
De caràcter variable, mudable.
Divers, de distinta espècie o mena.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
variabile
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
sarlo

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val varia variada variades variam variant variar variara variaran variarem variaren variares variareu variaria variarien variaries variarà variaràs variaré variaríem variaríeu variassen variasses variassin variassis variat variats variau variava variaven variaves varie variem varien varies variessen variesses variessin variessis varieu varii vario varià variàrem variàreu variàs variàssem variàsseu variàssim variàssiu variàvem variàveu variés variéssem variésseu variéssim variéssiu varií variï variïn variïs v
variare

variat /ba.ɾiˈat/ /bə.ɾiˈat/ /va.ɾiˈat/ /və.ɾiˈat/ adj masc
vario

variu /baˈɾiw/ /bəˈɾiw/ /vaˈɾiw/ /vəˈɾiw/ n masc
varicosi

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
vasculite

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
vassallo

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
vasto

vaticinar /ba.ti.siˈna/ /bə.ti.siˈna/ /va.ti.siˈnaɾ/ /və.ti.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vaticina vaticinada vaticinades vaticinam vaticinant vaticinar vaticinara vaticinaran vaticinarem vaticinaren vaticinares vaticinareu vaticinaria vaticinarien vaticinaries vaticinarà vaticinaràs vaticinaré vaticinaríem vaticinaríeu vaticinassen vaticinasses vaticinassin vaticinassis vaticinat vaticinats vaticinau vaticinava vaticinaven vaticinaves vaticine vaticinem vaticinen vaticines vaticinessen vaticinesses vaticinessin vaticinessis vaticineu vaticini vaticinin vaticinis vaticino vaticinà vaticinàrem vaticinàreu vaticinàs vaticinàssem vaticinàsseu vaticinàssim vaticinàssiu vaticinàvem vaticinàveu vaticinés vaticinéssem vaticinésseu vaticinéssim vaticinéssiu vaticiní vaticín v
vaticinare

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
vu

ve doble n fem
vu doppia

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) vectoritza vectoritzada vectoritzades vectoritzant vectoritzar vectoritzara vectoritzaran vectoritzarem vectoritzaren vectoritzares vectoritzareu vectoritzaria vectoritzarien vectoritzaries vectoritzarà vectoritzaràs vectoritzaré vectoritzaríem vectoritzaríeu vectoritzassen vectoritzasses vectoritzat vectoritzats vectoritzava vectoritzaven vectoritzaves vectoritze vectoritzem vectoritzen vectoritzes vectoritzessen vectoritzesses vectoritzessin vectoritzessis vectoritzeu vectoritzi vectoritzin vectoritzis vectoritzo vectoritzà vectoritzàrem vectoritzàreu vectoritzàssem vectoritzàsseu vectoritzàvem vectoritzàveu vectoritzés vectoritzéssem vectoritzésseu vectoritzéssim vectoritzéssiu vectoritzí v
vettorizzare

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
vitello

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
manzo vitello
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
vedette
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
volta

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganismo

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
vegetazione

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val veget vegeta vegetada vegetades vegetam vegetant vegetar vegetara vegetaran vegetarem vegetaren vegetares vegetareu vegetaria vegetarien vegetaries vegetarà vegetaràs vegetaré vegetaríem vegetaríeu vegetassen vegetasses vegetassin vegetassis vegetat vegetats vegetau vegetava vegetaven vegetaves vegete vegetem vegeten vegetes vegetessen vegetesses vegetessin vegetessis vegeteu vegeti vegetin vegetis vegeto vegetà vegetàrem vegetàreu vegetàs vegetàssem vegetàsseu vegetàssim vegetàssiu vegetàvem vegetàveu vegetés vegetéssem vegetésseu vegetéssim vegetéssiu vegetí v
vegetare

vehemència /be.eˈmɛn.si.a/ /bə.əˈmɛn.si.ə/ /ve.eˈmɛn.si.a/ /və.əˈmɛn.si.ə/ n fem
vehemenza

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
veicolo
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
vela

velam /beˈɫam/ /bəˈɫam/ /veˈɫam/ /vəˈɫam/ n masc
velatura

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vel vela velada velades velam velant velar velara velaran velarem velaren velares velareu velaria velarien velaries velarà velaràs velaré velaríem velaríeu velassen velasses velassin velassis velat velats velau velava velaven velaves vele velem velen veles velessen velesses velessin velessis veleu veli velin velis velo velà velàrem velàreu velàs velàssem velàsseu velàssim velàssiu velàvem velàveu velés veléssem velésseu veléssim veléssiu velí v
velare
Cobrir amb un vel.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
veliero
Embarcació amb veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
vecchio
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
vecchiaia
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
velluto

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
velocità

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
velocipede

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
veloce

vel·leïtat /be.ɫe.iˈtat/ /beɫ.ɫe.iˈtat/ /bə.ɫə.iˈtat/ /bəɫ.ɫə.iˈtat/ /veɫ.ɫe.iˈtat/ /vəɫ.ɫə.iˈtat/ n fem
velleità

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
vena

venciment /ben.siˈmen/ /bən.siˈmen/ /ven.siˈment/ /vən.siˈmen/ /vən.siˈment/ n masc
scadenza

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
vendita

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
vendere

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
venditore

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vener venera venerada venerades veneram venerant venerar venerara veneraran venerarem veneraren venerares venerareu veneraria venerarien veneraries venerarà veneraràs veneraré veneraríem veneraríeu venerassen venerasses venerassin venerassis venerat venerats venerau venerava veneraven veneraves venere venerem veneren veneres veneressen veneresses veneressin veneressis venereu veneri venerin veneris venero venerà veneràrem veneràreu veneràs veneràssem veneràsseu veneràssim veneràssiu veneràvem veneràveu venerés veneréssem venerésseu veneréssim veneréssiu venerí v
venerare

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
venire
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
vendetta

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
vento

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
ventaglio

ventallar /ben.taˈʎa/ /bən.təˈʎa/ /ven.taˈʎaɾ/ /vən.təˈja/ /vən.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventall ventalla ventallada ventallades ventallam ventallant ventallar ventallara ventallaran ventallarem ventallaren ventallares ventallareu ventallaria ventallarien ventallaries ventallarà ventallaràs ventallaré ventallaríem ventallaríeu ventallassen ventallasses ventallassin ventallassis ventallat ventallats ventallau ventallava ventallaven ventallaves ventalle ventallem ventallen ventalles ventallessen ventallesses ventallessin ventallessis ventalleu ventalli ventallin ventallis ventallo ventallà ventallàrem ventallàreu ventallàs ventallàssem ventallàsseu ventallàssim ventallàssiu ventallàvem ventallàveu ventallés ventalléssem ventallésseu ventalléssim ventalléssiu ventallí v
sbentolare

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vent venta ventada ventades ventam ventant ventar ventara ventaran ventarem ventaren ventares ventareu ventaria ventarien ventaries ventarà ventaràs ventaré ventaríem ventaríeu ventassen ventasses ventassin ventassis ventat ventats ventau ventava ventaven ventaves vente ventem venten ventes ventessen ventesses ventessin ventessis venteu venti ventin ventis vento ventà ventàrem ventàreu ventàs ventàssem ventàsseu ventàssim ventàssiu ventàvem ventàveu ventés ventéssem ventésseu ventéssim ventéssiu ventí v
ventilare
Fer vent agitant l’aire.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
ventilatore

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
ventilare

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
ventosa

ventositat /ben.to.ziˈtat/ /bən.tu.ziˈtat/ /ven.to.ziˈtat/ /vən.to.ziˈtat/ /vən.tu.ziˈtat/ n fem
ventosità

ventral /benˈtɾaɫ/ /bənˈtɾaɫ/ /venˈtɾaɫ/ /vənˈtɾaɫ/ adj
ventrale

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
ventre

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
ventricolo

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
ventoso

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
venoso

ver /ˈber/ /ˈbeɾ/ /ˈbɛr/ /ˈveɾ/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ /ˈvɛr/ adj masc
vero

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
veracità

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
scombro

veraç /beˈɾas/ /bəˈɾas/ /veˈɾas/ /vəˈɾas/ adj
verace

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
verbo

verb pronominal n masc
verbo pronominale

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
verbale
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verbalitz verbalitza verbalitzada verbalitzades verbalitzam verbalitzant verbalitzar verbalitzara verbalitzaran verbalitzarem verbalitzaren verbalitzares verbalitzareu verbalitzaria verbalitzarien verbalitzaries verbalitzarà verbalitzaràs verbalitzaré verbalitzaríem verbalitzaríeu verbalitzassen verbalitzasses verbalitzassin verbalitzassis verbalitzat verbalitzats verbalitzau verbalitzava verbalitzaven verbalitzaves verbalitze verbalitzem verbalitzen verbalitzes verbalitzessen verbalitzesses verbalitzessin verbalitzessis verbalitzeu verbalitzi verbalitzin verbalitzis verbalitzo verbalitzà verbalitzàrem verbalitzàreu verbalitzàs verbalitzàssem verbalitzàsseu verbalitzàssim verbalitzàssiu verbalitzàvem verbalitzàveu verbalitzés verbalitzéssem verbalitzésseu verbalitzéssim verbalitzéssiu verbalitzí v
verbalizzare
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verbositat /ber.βo.ziˈtat/ /beɾ.βo.ziˈtat/ /veɾ.bo.ziˈtat/ /vər.bu.ziˈtat/ /vəɾ.bo.ziˈtat/ n fem
verbosità

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
verde
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
verde
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdejar /ber.ðeˈʒa/ /beɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bər.dəˈʒa/ /veɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /vər.ðəˈʒa/ /vəɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val verdege verdegem verdegen verdeges verdegessen verdegesses verdegessin verdegessis verdegeu verdegi verdegin verdegis verdegés verdegéssem verdegésseu verdegéssim verdegéssiu verdegí verdeig verdeja verdejada verdejades verdejam verdejant verdejar verdejara verdejaran verdejarem verdejaren verdejares verdejareu verdejaria verdejarien verdejaries verdejarà verdejaràs verdejaré verdejaríem verdejaríeu verdejassen verdejasses verdejassin verdejassis verdejat verdejats verdejau verdejava verdejaven verdejaves verdejo verdejà verdejàrem verdejàreu verdejàs verdejàssem verdejàsseu verdejàssim verdejàssiu verdejàvem verdejàveu v
verdeggiare
Cobrir-se de verd vegetal.
essere verde
Una fruita, no ser prou madura.
essere un po' grasso
Ser una mica obscè, poc decorós.

verdesca /berˈðes.ka/ /beɾˈðes.ka/ /bərˈdɛs.kə/ /veɾˈðes.ka/ /vərˈðɛs.kə/ /vəɾˈðəs.kə/ n fem
bertesca

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
verderame
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
verdone
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
verdura

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
vendemmia

veremar /be.ɾeˈma/ /breˈma/ /bə.ɾəˈma/ /bɾəˈma/ /va.ɾaˈma/ /ve.ɾeˈmaɾ/ /və.ɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verem verema veremada veremades veremam veremant veremar veremara veremaran veremarem veremaren veremares veremareu veremaria veremarien veremaries veremarà veremaràs veremaré veremaríem veremaríeu veremassen veremasses veremassin veremassis veremat veremats veremau veremava veremaven veremaves vereme veremem veremen veremes veremessen veremesses veremessin veremessis veremeu veremi veremin veremis veremo veremà veremàrem veremàreu veremàs veremàssem veremàsseu veremàssim veremàssiu veremàvem veremàveu veremés vereméssem veremésseu vereméssim vereméssiu veremí v
vendemmiare

verga /ˈber.ɣa/ /ˈbeɾ.ɣa/ /ˈbɛr.ɡə/ /ˈveɾ.ɣa/ /ˈvəɾ.ɣə/ /ˈvɛr.ɣə/ n fem
verga

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
vergine
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
vergine

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n neut
Vergine
Persona del signe zodiacal de Verge.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
vergogna

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verific verifica verificada verificades verificam verificant verificar verificara verificaran verificarem verificaren verificares verificareu verificaria verificarien verificaries verificarà verificaràs verificaré verificaríem verificaríeu verificassen verificasses verificassin verificassis verificat verificats verificau verificava verificaven verificaves verifico verificà verificàrem verificàreu verificàs verificàssem verificàsseu verificàssim verificàssiu verificàvem verificàveu verifique verifiquem verifiquen verifiques verifiquessen verifiquesses verifiquessin verifiquessis verifiqueu verifiqui verifiquin verifiquis verifiqués verifiquéssem verifiquésseu verifiquéssim verifiquéssiu verifiquí v
verificare

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
velenoso

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
verità
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
vermiglio
De color de la sang i de les roselles.
rosso
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermellejar /ber.me.ʎeˈʒa/ /beɾ.me.ʎeˈd͡ʒa/ /bər.mə.ʎəˈʒa/ /veɾ.me.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /vər.mə.jəˈʒa/ /vəɾ.mə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vermellege vermellegem vermellegen vermelleges vermellegessen vermellegesses vermellegessin vermellegessis vermellegeu vermellegi vermellegin vermellegis vermellegés vermellegéssem vermellegésseu vermellegéssim vermellegéssiu vermellegí vermelleig vermelleja vermellejada vermellejades vermellejam vermellejant vermellejar vermellejara vermellejaran vermellejarem vermellejaren vermellejares vermellejareu vermellejaria vermellejarien vermellejaries vermellejarà vermellejaràs vermellejaré vermellejaríem vermellejaríeu vermellejassen vermellejasses vermellejassin vermellejassis vermellejat vermellejats vermellejau vermellejava vermellejaven vermellejaves vermellejo vermellejà vermellejàrem vermellejàreu vermellejàs vermellejàssem vermellejàsseu vermellejàssim vermellejàssiu vermellejàvem vermellejàveu v
rosseggiare

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermut

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
ontano

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
vernacolo

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
vernice

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
vaiolo

verrucós /be.ruˈkos/ /ve.ruˈkos/ /və.ruˈkos/ adj masc
verrucoso

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
verso
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ preposition
verso
Cap a, en direcció a.

versemblant /ber.semˈbɫan/ /beɾ.semˈbɫant/ /bər.səmˈbɫan/ /veɾ.semˈbɫant/ /vəɾ.səmˈbɫant/ adj
verosimile

versificar /ber.si.fiˈka/ /beɾ.si.fiˈka/ /bər.si.fiˈka/ /veɾ.si.fiˈkaɾ/ /vəɾ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val versific versifica versificada versificades versificam versificant versificar versificara versificaran versificarem versificaren versificares versificareu versificaria versificarien versificaries versificarà versificaràs versificaré versificaríem versificaríeu versificassen versificasses versificassin versificassis versificat versificats versificau versificava versificaven versificaves versifico versificà versificàrem versificàreu versificàs versificàssem versificàsseu versificàssim versificàssiu versificàvem versificàveu versifique versifiquem versifiquen versifiques versifiquessen versifiquesses versifiquessin versifiquessis versifiqueu versifiqui versifiquin versifiquis versifiqués versifiquéssem versifiquésseu versifiquéssim versifiquéssiu versifiquí v
versificare

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
versione

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
vero

vertebrar /ber.teˈβɾa/ /beɾ.teˈβɾa/ /bər.təˈβɾa/ /veɾ.teˈbɾaɾ/ /vəɾ.təˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vertebr vertebra vertebrada vertebrades vertebram vertebrant vertebrar vertebrara vertebraran vertebrarem vertebraren vertebrares vertebrareu vertebraria vertebrarien vertebraries vertebrarà vertebraràs vertebraré vertebraríem vertebraríeu vertebrassen vertebrasses vertebrassin vertebrassis vertebrat vertebrats vertebrau vertebrava vertebraven vertebraves vertebre vertebrem vertebren vertebres vertebressen vertebresses vertebressin vertebressis vertebreu vertebri vertebrin vertebris vertebro vertebrà vertebràrem vertebràreu vertebràs vertebràssem vertebràsseu vertebràssim vertebràssiu vertebràvem vertebràveu vertebrés vertebréssem vertebrésseu vertebréssim vertebréssiu vertebrí v
vertebrare

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
vertebrato

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
veleno
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
vischio

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
visconte

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
vespa
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ n fem
vigilia

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
tramonto

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
sera

vessament /be.saˈmen/ /bə.səˈmen/ /ve.saˈment/ /və.səˈmen/ /və.səˈment/ n masc
versamento

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n
versante
punt de vista

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n masc
versante
Costat inclinat d'una muntanya.

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
vestigio

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ alg bal n-occ occ sept val vest vesteix vesteixen vesteixes vesteixi vesteixin vesteixis vesteixo vesten vestesc vestesqui vestesquin vestesquis vesti vestia vestida vestides vestien vesties vestiguem vestigueu vestim vestin vestint vestir vestira vestiran vestirem vestiren vestires vestireu vestiria vestirien vestiries vestirà vestiràs vestiré vestiríem vestiríeu vestis vestisc vestisca vestisquen vestisques vestissen vestisses vestissin vestissis vestit vestits vestiu vestix vestixen vestixes vestixo vests vestí vestíem vestíeu vestírem vestíreu vestís vestíssem vestísseu vestíssim vestíssiu vist vista visten vistes visti vistin vistis v
vestire
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
vestito

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
guardaroba
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
spogliatoio
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vet aquí v
ecco qui

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
striscia
Tros de roba estret i allargat emprat per rivetejar.
venatura
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
veterinario
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
veterinario
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ alg occ sept vetll vetlla vetllada vetllades vetllant vetllar vetllaran vetllarem vetllaren vetllares vetllareu vetllaria vetllarien vetllaries vetllarà vetllaràs vetllaré vetllaríem vetllaríeu vetllat vetllats vetllau vetllava vetllaven vetllaves vetlle vetllem vetllen vetlles vetllessen vetllesses vetllessin vetllessis vetlleu vetlli vetllin vetllis vetllo vetllà vetllàrem vetllàreu vetllàvem vetllàveu vetllés vetlléssem vetllésseu vetlléssim vetlléssiu vetllí v
restare alzato

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
voce
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
vedere
Percebre amb la vista

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
vicino
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
vicino
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
vicinato

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
vino
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
vino rosso

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
pedone

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
viaggio
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
viaggatore viaggiatore

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
viaggiare

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vibr vibra vibrada vibrades vibram vibrant vibrar vibrara vibraran vibrarem vibraren vibrares vibrareu vibraria vibrarien vibraries vibrarà vibraràs vibraré vibraríem vibraríeu vibrassen vibrasses vibrassin vibrassis vibrat vibrats vibrau vibrava vibraven vibraves vibre vibrem vibren vibres vibressen vibresses vibressin vibressis vibreu vibri vibrin vibris vibro vibrà vibràrem vibràreu vibràs vibràssem vibràsseu vibràssim vibràssiu vibràvem vibràveu vibrés vibréssem vibrésseu vibréssim vibréssiu vibrí v
vibrare
Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafono

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vicario

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
vizio difetto

viciar /bi.siˈa/ /vi.siˈa/ /vi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vicia viciada viciades viciam viciant viciar viciara viciaran viciarem viciaren viciares viciareu viciaria viciarien viciaries viciarà viciaràs viciaré viciaríem viciaríeu viciassen viciasses viciassin viciassis viciat viciats viciau viciava viciaven viciaves vicie viciem vicien vicies viciessen viciesses viciessin viciessis vicieu vicii vicio vicià viciàrem viciàreu viciàs viciàssem viciàsseu viciàssim viciàssiu viciàvem viciàveu viciés viciéssem viciésseu viciéssim viciéssiu vicií viciï viciïn viciïs v
viziare

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
vicissitudine

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
vittoria vincita

victòria pírrica n fem
vittoria di Pirro

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
vita
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoblog /bi.ðe.oˈβɫɔk/ /bi.ðə.uˈβɫɔk/ /vi.ðe.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.uˈbɫɔk/ n masc
videoblog

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
video musicale

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
videogioco

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
videochiamata

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
videosorveglianza

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
vetro

vidriola /bi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /bi.ðɾiˈɔ.ɫə/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫə/ n fem
salvadanaio

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ vídua adj masc
vedovo

viduïtat /bi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ n fem
vedovanza

vigilar /bi.d͡ʒiˈɫa/ /bi.ʒiˈɫa/ /vi.d͡ʒiˈɫaɾ/ /vi.ʒiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vigil vigila vigilada vigilades vigilam vigilant vigilar vigilara vigilaran vigilarem vigilaren vigilares vigilareu vigilaria vigilarien vigilaries vigilarà vigilaràs vigilaré vigilaríem vigilaríeu vigilassen vigilasses vigilassin vigilassis vigilat vigilats vigilau vigilava vigilaven vigilaves vigile vigilem vigilen vigiles vigilessen vigilesses vigilessin vigilessis vigileu vigili vigilin vigilis vigilo vigilà vigilàrem vigilàreu vigilàs vigilàssem vigilàsseu vigilàssim vigilàssiu vigilàvem vigilàveu vigilés vigiléssem vigilésseu vigiléssim vigiléssiu vigilí v
vigilare

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ n fem
bigoressia

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
vigilia
Dia anterior a un altre.
veglia
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
vile

vilipendiar /bi.ɫi.pen.diˈa/ /bi.ɫi.pən.diˈa/ /vi.ɫi.pen.diˈaɾ/ /vi.ɫi.pən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vilipendia vilipendiada vilipendiades vilipendiam vilipendiant vilipendiar vilipendiara vilipendiaran vilipendiarem vilipendiaren vilipendiares vilipendiareu vilipendiaria vilipendiarien vilipendiaries vilipendiarà vilipendiaràs vilipendiaré vilipendiaríem vilipendiaríeu vilipendiassen vilipendiasses vilipendiassin vilipendiassis vilipendiat vilipendiats vilipendiau vilipendiava vilipendiaven vilipendiaves vilipendie vilipendiem vilipendien vilipendies vilipendiessen vilipendiesses vilipendiessin vilipendiessis vilipendieu vilipendii vilipendio vilipendià vilipendiàrem vilipendiàreu vilipendiàs vilipendiàssem vilipendiàsseu vilipendiàssim vilipendiàssiu vilipendiàvem vilipendiàveu vilipendiés vilipendiéssem vilipendiésseu vilipendiéssim vilipendiéssiu vilipendií vilipendiï vilipendiïn vilipendiïs v
vilipendere

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
villa
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
aceto

vincular /biŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vincul vincula vinculada vinculades vinculam vinculant vincular vinculara vincularan vincularem vincularen vinculares vinculareu vincularia vincularien vincularies vincularà vincularàs vincularé vincularíem vincularíeu vinculassen vinculasses vinculassin vinculassis vinculat vinculats vinculau vinculava vinculaven vinculaves vincule vinculem vinculen vincules vinculessen vinculesses vinculessin vinculessis vinculeu vinculi vinculin vinculis vinculo vinculà vinculàrem vinculàreu vinculàs vinculàssem vinculàsseu vinculàssim vinculàssiu vinculàvem vinculàveu vinculés vinculéssem vinculésseu vinculéssim vinculéssiu vinculí v
vincolare

vindicar /bin.diˈka/ /vin.diˈka/ /vin.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vindic vindica vindicada vindicades vindicam vindicant vindicar vindicara vindicaran vindicarem vindicaren vindicares vindicareu vindicaria vindicarien vindicaries vindicarà vindicaràs vindicaré vindicaríem vindicaríeu vindicassen vindicasses vindicassin vindicassis vindicat vindicats vindicau vindicava vindicaven vindicaves vindico vindicà vindicàrem vindicàreu vindicàs vindicàssem vindicàsseu vindicàssim vindicàssiu vindicàvem vindicàveu vindique vindiquem vindiquen vindiques vindiquessen vindiquesses vindiquessin vindiquessis vindiqueu vindiqui vindiquin vindiquis vindiqués vindiquéssem vindiquésseu vindiquéssim vindiquéssiu vindiquí v
vendicare
Defensar a una persona, institució, etc., d'acusacions o infàmies que es considere falses, en especial quan es fa mitjançant un escrit.

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
prossimo

vinicultura /bi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
vinicoltura

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
vinificazione

vinificar /bi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vinific vinifica vinificada vinificades vinificam vinificant vinificar vinificara vinificaran vinificarem vinificaren vinificares vinificareu vinificaria vinificarien vinificaries vinificarà vinificaràs vinificaré vinificaríem vinificaríeu vinificassen vinificasses vinificassin vinificassis vinificat vinificats vinificau vinificava vinificaven vinificaves vinifico vinificà vinificàrem vinificàreu vinificàs vinificàssem vinificàsseu vinificàssim vinificàssiu vinificàvem vinificàveu vinifique vinifiquem vinifiquen vinifiques vinifiquessen vinifiquesses vinifiquessin vinifiquessis vinifiqueu vinifiqui vinifiquin vinifiquis vinifiqués vinifiquéssem vinifiquésseu vinifiquéssim vinifiquéssiu vinifiquí v
vinificare

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
venti

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
venticinque

vint-i-cinquè /bin.ti.siŋˈke/ /bin.ti.siŋˈkɛ/ /vin.ti.siŋˈkə/ number
venticinquesimo

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
ventidue

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ number
ventiduesimo

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
ventinove

vint-i-novè /bin.ti.noˈβe/ /bin.ti.nuˈβɛ/ /vin.ti.nuˈvə/ number
ventinovesimo

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
ventiquattro

vint-i-quatrè /bin.ti.kwaˈtɾe/ /bin.ti.kwəˈtɾɛ/ /vin.ti.kwəˈtɾə/ number
ventiquattresimo

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
ventisette

vint-i-setè /bin.ti.seˈte/ /bin.ti.səˈtɛ/ /vin.ti.səˈnə/ number
ventisettesimo

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
ventisei

vint-i-sisè /bin.ti.siˈze/ /bin.ti.siˈzɛ/ /vin.ti.siˈzə/ number
ventiseiesimo

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
ventitré

vint-i-tresè /bin.ti.tɾeˈze/ /bin.ti.tɾəˈzɛ/ /vin.ti.tɾəˈzə/ number
ventitreesimo

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
ventuno

vint-i-unè /bin.ti.uˈne/ /bin.ti.uˈnɛ/ /vin.ti.uˈnə/ number
ventunesimo

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
ventotto

vint-i-vuitè /bin.ti.bujˈte/ /bin.ti.bujˈtɛ/ /vin.ti.vujˈtə/ number
ventottesimo

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
ventesimo

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vigna
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
vigneto
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

vinyar /biˈɲa/ /biˈɲaɾ/ /viˈɲa/ /viˈɲaɾ/ n masc
vigneto

vinyeta /biˈɲe.ta/ /biˈɲɛ.tə/ /viˈɲe.ta/ /viˈɲə.tə/ /viˈɲɛ.tə/ n fem
vignetta

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viola
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.
violetta
Planta que fa flors de color lila.

viola d'amor n fem
viola d'amore

viola de gamba n fem
viola da gamba

viola de roda n fem
ghironda

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
violazione
Acció de violar una norma.
strupo stupro
Relació sexual forçada sense consentiment.

violar /bi.oˈɫa/ /bi.uˈɫa/ /vi.oˈɫa/ /vi.oˈɫaɾ/ /vi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viol viola violada violades violam violant violar violara violaran violarem violaren violares violareu violaria violarien violaries violarà violaràs violaré violaríem violaríeu violassen violasses violassin violassis violat violats violau violava violaven violaves viole violem violen violes violessen violesses violessin violessis violeu violi violin violis violo violà violàrem violàreu violàs violàssem violàsseu violàssim violàssiu violàvem violàveu violés violéssem violésseu violéssim violéssiu violí v
violare
Infringir una prohibició o una llei.
violentare
Mantenir relacions sexuals amb algú sense el seu consentiment, usant coaccions, enganys o la violència.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
violento
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val violent violenta violentada violentades violentam violentant violentar violentara violentaran violentarem violentaren violentares violentareu violentaria violentarien violentaries violentarà violentaràs violentaré violentaríem violentaríeu violentassen violentasses violentassin violentassis violentat violentats violentau violentava violentaven violentaves violente violentem violenten violentes violentessen violentesses violentessin violentessis violenteu violenti violentin violentis violento violentà violentàrem violentàreu violentàs violentàssem violentàsseu violentàssim violentàssiu violentàvem violentàveu violentés violentéssem violentésseu violentéssim violentéssiu violentí v
violentare

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
violoncello

violoncel·lista /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.te/ /bi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ /bi.u.ɫun.səˈɫis.tə/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /vi.o.ɫon.səɫˈɫis.tə/ /vi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ n neut
violoncellista

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
violenza

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
violino

violó /bi.oˈlo/ /bi.uˈɫo/ /vi.oˈlo/ /vi.oˈɫo/ /vi.uˈɫo/ n masc
violone

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
wikipediano

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ adj
virale
De propagació ràpida i massiva.

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) viralitza viralitzada viralitzades viralitzant viralitzar viralitzara viralitzaran viralitzarem viralitzaren viralitzares viralitzareu viralitzaria viralitzarien viralitzaries viralitzarà viralitzaràs viralitzaré viralitzaríem viralitzaríeu viralitzassen viralitzasses viralitzat viralitzats viralitzava viralitzaven viralitzaves viralitze viralitzem viralitzen viralitzes viralitzessen viralitzesses viralitzessin viralitzessis viralitzeu viralitzi viralitzin viralitzis viralitzo viralitzà viralitzàrem viralitzàreu viralitzàssem viralitzàsseu viralitzàvem viralitzàveu viralitzés viralitzéssem viralitzésseu viralitzéssim viralitzéssiu viralitzí v
viralizzare

virar /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vir vira virada virades viram virant virar virara viraran virarem viraren virares virareu viraria virarien viraries virarà viraràs viraré viraríem viraríeu virassen virasses virassin virassis virat virats virau virava viraven viraves vire virem viren vires viressen viresses viressin viressis vireu viri virin viris viro virà viràrem viràreu viràs viràssem viràsseu viràssim viràssiu viràvem viràveu virés viréssem virésseu viréssim viréssiu virí v
virare

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
viceré

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtuale

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
virtù

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
virtuoso
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ n masc
virtuoso
Músic que destaca en el domini d'un instrument.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
evviva

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
visita

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
visitatore
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
visitare

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
vista
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visuale

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
visualizzazione

visualitzar /bi.zu.a.ɫiˈd͡za/ /bi.zu.a.ɫiˈza/ /bi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ /vi.zu.a.ɫiˈzaɾ/ /vi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visualitz visualitza visualitzada visualitzades visualitzam visualitzant visualitzar visualitzara visualitzaran visualitzarem visualitzaren visualitzares visualitzareu visualitzaria visualitzarien visualitzaries visualitzarà visualitzaràs visualitzaré visualitzaríem visualitzaríeu visualitzassen visualitzasses visualitzassin visualitzassis visualitzat visualitzats visualitzau visualitzava visualitzaven visualitzaves visualitze visualitzem visualitzen visualitzes visualitzessen visualitzesses visualitzessin visualitzessis visualitzeu visualitzi visualitzin visualitzis visualitzo visualitzà visualitzàrem visualitzàreu visualitzàs visualitzàssem visualitzàsseu visualitzàssim visualitzàssiu visualitzàvem visualitzàveu visualitzés visualitzéssem visualitzésseu visualitzéssim visualitzéssiu visualitzí v
visualizzare

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
vitale

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
vitalità

vitalitzar /bi.ta.ɫiˈd͡za/ /bi.ta.ɫiˈzaɾ/ /bi.tə.ɫiˈd͡za/ /vi.ta.ɫiˈzaɾ/ /vi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vitalitz vitalitza vitalitzada vitalitzades vitalitzam vitalitzant vitalitzar vitalitzara vitalitzaran vitalitzarem vitalitzaren vitalitzares vitalitzareu vitalitzaria vitalitzarien vitalitzaries vitalitzarà vitalitzaràs vitalitzaré vitalitzaríem vitalitzaríeu vitalitzassen vitalitzasses vitalitzassin vitalitzassis vitalitzat vitalitzats vitalitzau vitalitzava vitalitzaven vitalitzaves vitalitze vitalitzem vitalitzen vitalitzes vitalitzessen vitalitzesses vitalitzessin vitalitzessis vitalitzeu vitalitzi vitalitzin vitalitzis vitalitzo vitalitzà vitalitzàrem vitalitzàreu vitalitzàs vitalitzàssem vitalitzàsseu vitalitzàssim vitalitzàssiu vitalitzàvem vitalitzàveu vitalitzés vitalitzéssem vitalitzésseu vitalitzéssim vitalitzéssiu vitalitzí v
vitalizzare

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamina

vitaminar /bi.ta.miˈna/ /bi.tə.miˈna/ /vi.ta.miˈnaɾ/ /vi.tə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vitamina vitaminada vitaminades vitaminam vitaminant vitaminar vitaminara vitaminaran vitaminarem vitaminaren vitaminares vitaminareu vitaminaria vitaminarien vitaminaries vitaminarà vitaminaràs vitaminaré vitaminaríem vitaminaríeu vitaminassen vitaminasses vitaminassin vitaminassis vitaminat vitaminats vitaminau vitaminava vitaminaven vitaminaves vitamine vitaminem vitaminen vitamines vitaminessen vitaminesses vitaminessin vitaminessis vitamineu vitamini vitaminin vitaminis vitamino vitaminà vitaminàrem vitaminàreu vitaminàs vitaminàssem vitaminàsseu vitaminàssim vitaminàssiu vitaminàvem vitaminàveu vitaminés vitaminéssem vitaminésseu vitaminéssim vitaminéssiu vitaminí vitamín v
vitaminare

vitel·la /biˈtɛ.ɫa/ /biˈtɛ.ɫə/ /biˈtɛ.ɫɛ/ /biˈtɛɫ.ɫa/ /biˈtɛɫ.ɫə/ /viˈtɛɫ.ɫa/ /viˈtɛɫ.ɫə/ n fem
pergamena

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
viticoltura

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
vitiligine

vitivinícola /bi.ti.βiˈni.ko.ɫa/ /bi.ti.βiˈni.ku.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫa/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ku.ɫə/ adj
vitivinicolo

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
vetrata

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
vetrificazione

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
vetrina

vitualla /bi.tuˈa.ʎa/ /bi.tuˈa.ʎə/ /vi.tuˈa.ʎa/ /vi.tuˈa.ʎə/ n fem
vettovaglia

vituperar /bi.tu.peˈɾa/ /bi.tu.pəˈɾa/ /vi.tu.peˈɾaɾ/ /vi.tu.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vituper vitupera vituperada vituperades vituperam vituperant vituperar vituperara vituperaran vituperarem vituperaren vituperares vituperareu vituperaria vituperarien vituperaries vituperarà vituperaràs vituperaré vituperaríem vituperaríeu vituperassen vituperasses vituperassin vituperassis vituperat vituperats vituperau vituperava vituperaven vituperaves vitupere vituperem vituperen vituperes vituperessen vituperesses vituperessin vituperessis vitupereu vituperi vituperin vituperis vitupero vituperà vituperàrem vituperàreu vituperàs vituperàssem vituperàsseu vituperàssim vituperàssiu vituperàvem vituperàveu vituperés vituperéssem vituperésseu vituperéssim vituperéssiu vituperí v
vituperare

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
vivo
Que té vida.

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ n masc
vivo
Persona que no és morta.
Part més sensible.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
vivere
Existir, estar viu.
abitare
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vivificar /bi.βi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vivific vivifica vivificada vivificades vivificam vivificant vivificar vivificara vivificaran vivificarem vivificaren vivificares vivificareu vivificaria vivificarien vivificaries vivificarà vivificaràs vivificaré vivificaríem vivificaríeu vivificassen vivificasses vivificassin vivificassis vivificat vivificats vivificau vivificava vivificaven vivificaves vivifico vivificà vivificàrem vivificàreu vivificàs vivificàssem vivificàsseu vivificàssim vivificàssiu vivificàvem vivificàveu vivifique vivifiquem vivifiquen vivifiques vivifiquessen vivifiquesses vivifiquessin vivifiquessis vivifiqueu vivifiqui vivifiquin vivifiquis vivifiqués vivifiquéssem vivifiquésseu vivifiquéssim vivifiquéssiu vivifiquí v
vivificare

vivor /biˈβo/ /biˈβoɾ/ /viˈvo/ /viˈvoɾ/ n fem
vividezza

vlog /ˈbɫɔk/ /ˈvɫɔk/ /ˈvɫɔk/ n masc
vlog

vocalitzar /bo.ka.ɫiˈd͡za/ /bo.ka.ɫiˈza/ /bu.kə.ɫiˈd͡za/ /vo.ka.ɫiˈzaɾ/ /vo.kə.ɫiˈd͡za/ /vu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vocalitz vocalitza vocalitzada vocalitzades vocalitzam vocalitzant vocalitzar vocalitzara vocalitzaran vocalitzarem vocalitzaren vocalitzares vocalitzareu vocalitzaria vocalitzarien vocalitzaries vocalitzarà vocalitzaràs vocalitzaré vocalitzaríem vocalitzaríeu vocalitzassen vocalitzasses vocalitzassin vocalitzassis vocalitzat vocalitzats vocalitzau vocalitzava vocalitzaven vocalitzaves vocalitze vocalitzem vocalitzen vocalitzes vocalitzessen vocalitzesses vocalitzessin vocalitzessis vocalitzeu vocalitzi vocalitzin vocalitzis vocalitzo vocalitzà vocalitzàrem vocalitzàreu vocalitzàs vocalitzàssem vocalitzàsseu vocalitzàssim vocalitzàssiu vocalitzàvem vocalitzàveu vocalitzés vocalitzéssem vocalitzésseu vocalitzéssim vocalitzéssiu vocalitzí v
vocalizzare
(intransitiu, música) Fer els exercicis de cantar amb les vocals en lloc de les notes.
(transitiu, fonètica) Canviar una consonant en una vocal.

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
vocativo

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
vaudeville

vogar /boˈɣa/ /buˈɣa/ /voˈɣa/ /voˈɣaɾ/ /vuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vog voga vogada vogades vogam vogant vogar vogara vogaran vogarem vogaren vogares vogareu vogaria vogarien vogaries vogarà vogaràs vogaré vogaríem vogaríeu vogassen vogasses vogassin vogassis vogat vogats vogau vogava vogaven vogaves vogo vogue voguem voguen vogues voguessen voguesses voguessin voguessis vogueu vogui voguin voguis vogués voguéssem voguésseu voguéssim voguéssiu voguí vogà vogàrem vogàreu vogàs vogàssem vogàsseu vogàssim vogàssiu vogàvem vogàveu v
vogare

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
volo
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volada /boˈɫa.ða/ /buˈɫa.ðə/ /voˈɫa.ða/ /voˈɫa.ðə/ /vuˈɫa.ðə/ n fem
aggetto
Part d’una construcció que sobresurt sense més sosteniment.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
rondella

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
volante sterzo
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
volano
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
volare
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volatilitzar /bo.ɫa.ti.ɫiˈd͡za/ /bo.ɫa.ti.ɫiˈza/ /bu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vo.ɫa.ti.ɫiˈzaɾ/ /vo.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val volatilitz volatilitza volatilitzada volatilitzades volatilitzam volatilitzant volatilitzar volatilitzara volatilitzaran volatilitzarem volatilitzaren volatilitzares volatilitzareu volatilitzaria volatilitzarien volatilitzaries volatilitzarà volatilitzaràs volatilitzaré volatilitzaríem volatilitzaríeu volatilitzassen volatilitzasses volatilitzassin volatilitzassis volatilitzat volatilitzats volatilitzau volatilitzava volatilitzaven volatilitzaves volatilitze volatilitzem volatilitzen volatilitzes volatilitzessen volatilitzesses volatilitzessin volatilitzessis volatilitzeu volatilitzi volatilitzin volatilitzis volatilitzo volatilitzà volatilitzàrem volatilitzàreu volatilitzàs volatilitzàssem volatilitzàsseu volatilitzàssim volatilitzàssiu volatilitzàvem volatilitzàveu volatilitzés volatilitzéssem volatilitzésseu volatilitzéssim volatilitzéssiu volatilitzí v
volatilizzare

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
vulcano

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
vulcanico
Relacionat amb els volcans.

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
volere

voler és poder proverb
volere è potere

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
avvoltoio grifone

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volume

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
volontà

volva /ˈboɫ.βə/ /ˈbɔɫ.βa/ /ˈbɔɫ.βɔ/ /ˈbɔɫ.βə/ /ˈvoɫ.və/ /ˈvɔɫ.va/ n fem
fiocco
Floc de neu.
scheggia
Partícula petita en suspensió.
pula
Embolcall d'una panolla.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
vomitare rimettere
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
orlo

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
marciapiede

voretar /bo.ɾeˈta/ /bu.ɾəˈta/ /vo.ɾeˈtaɾ/ /vo.ɾəˈta/ /vu.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val voret voreta voretada voretades voretam voretant voretar voretara voretaran voretarem voretaren voretares voretareu voretaria voretarien voretaries voretarà voretaràs voretaré voretaríem voretaríeu voretassen voretasses voretassin voretassis voretat voretats voretau voretava voretaven voretaves vorete voretem voreten voretes voretessen voretesses voretessin voretessis voreteu voreti voretin voretis voreto voretà voretàrem voretàreu voretàs voretàssem voretàsseu voretàssim voretàssiu voretàvem voretàveu voretés voretéssem voretésseu voretéssim voretéssiu voretí v
orlare

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
avorio
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ adj masc
vostro

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
voto
Prometença religiosa.
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
votazione

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
votare
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
otto

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
ottocento

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
ottanta

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
ottantacinque

vuitanta-cinquè /bujˌtan.ta.siŋˈke/ /bujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ /bwiˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.tə.siŋˈkə/ /vujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
ottantacinquesimo

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
ottantadue

vuitanta-dosè /bujˌtan.ta.ðoˈze/ /bujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.tə.ðoˈzə/ /vujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
ottantaduesimo

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
ottantanove

vuitanta-novè /bujˌtan.ta.noˈβe/ /bujˌtan.tə.nuˈβɛ/ /bwiˌtan.ta.noˈβe/ /vujˌtan.ta.noˈve/ /vujˌtan.tə.noˈvə/ /vujˌtan.tə.nuˈvɛ/ number
ottantanovesimo

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
ottantaquattro

vuitanta-quatrè /bujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /bujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ /bwiˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
ottantaquattresimo

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
ottantasette

vuitanta-setè /bujˌtan.ta.seˈte/ /bujˌtan.tə.səˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.tə.səˈtə/ /vujˌtan.tə.səˈtɛ/ number
ottantasettesimo

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
ottantasei

vuitanta-sisè /bujˌtan.ta.siˈze/ /bujˌtan.tə.siˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.tə.siˈzə/ /vujˌtan.tə.siˈzɛ/ number
ottantaseiesimo

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
ottantatré

vuitanta-tresè /bujˌtan.ta.tɾeˈze/ /bujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzə/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
ottantatreesimo

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
ottantuno

vuitanta-unè /bujˌtan.ta.uˈne/ /bujˌtan.tə.uˈnɛ/ /bwiˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.tə.uˈnə/ /vujˌtan.tə.uˈnɛ/ number
ottantunesimo

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
ottantotto

vuitanta-vuitè /bujˌtan.ta.βujˈte/ /bujˌtan.tə.βujˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.βwiˈte/ /vujˌtan.ta.vujˈte/ /vujˌtan.tə.vujˈtə/ /vujˌtan.tə.vujˈtɛ/ number
ottantottesimo

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
ottantesimo

vuitcentista /ˌbujt.senˈtis.ta/ /ˌbujt.senˈtis.te/ /ˌbujt.sənˈtis.tə/ /ˌbwit.senˈtis.ta/ /ˌbwit.senˈtis.te/ /ˌvujt.senˈtis.ta/ /ˌvujt.senˈtis.te/ /ˌvujt.sənˈtis.tə/ adj
ottocentesco

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulcanitz vulcanitza vulcanitzada vulcanitzades vulcanitzam vulcanitzant vulcanitzar vulcanitzara vulcanitzaran vulcanitzarem vulcanitzaren vulcanitzares vulcanitzareu vulcanitzaria vulcanitzarien vulcanitzaries vulcanitzarà vulcanitzaràs vulcanitzaré vulcanitzaríem vulcanitzaríeu vulcanitzassen vulcanitzasses vulcanitzassin vulcanitzassis vulcanitzat vulcanitzats vulcanitzau vulcanitzava vulcanitzaven vulcanitzaves vulcanitze vulcanitzem vulcanitzen vulcanitzes vulcanitzessen vulcanitzesses vulcanitzessin vulcanitzessis vulcanitzeu vulcanitzi vulcanitzin vulcanitzis vulcanitzo vulcanitzà vulcanitzàrem vulcanitzàreu vulcanitzàs vulcanitzàssem vulcanitzàsseu vulcanitzàssim vulcanitzàssiu vulcanitzàvem vulcanitzàveu vulcanitzés vulcanitzéssem vulcanitzésseu vulcanitzéssim vulcanitzéssiu vulcanitzí v
vulcanizzare

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulcanologia

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
volgare

vulgaritzar /buɫ.ɣa.ɾiˈd͡za/ /buɫ.ɣa.ɾiˈza/ /buɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ /vuɫ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /vuɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulgaritz vulgaritza vulgaritzada vulgaritzades vulgaritzam vulgaritzant vulgaritzar vulgaritzara vulgaritzaran vulgaritzarem vulgaritzaren vulgaritzares vulgaritzareu vulgaritzaria vulgaritzarien vulgaritzaries vulgaritzarà vulgaritzaràs vulgaritzaré vulgaritzaríem vulgaritzaríeu vulgaritzassen vulgaritzasses vulgaritzassin vulgaritzassis vulgaritzat vulgaritzats vulgaritzau vulgaritzava vulgaritzaven vulgaritzaves vulgaritze vulgaritzem vulgaritzen vulgaritzes vulgaritzessen vulgaritzesses vulgaritzessin vulgaritzessis vulgaritzeu vulgaritzi vulgaritzin vulgaritzis vulgaritzo vulgaritzà vulgaritzàrem vulgaritzàreu vulgaritzàs vulgaritzàssem vulgaritzàsseu vulgaritzàssim vulgaritzàssiu vulgaritzàvem vulgaritzàveu vulgaritzés vulgaritzéssem vulgaritzésseu vulgaritzéssim vulgaritzéssiu vulgaritzí v
volgarizzare

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
vulnerabile

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulner vulnera vulnerada vulnerades vulneram vulnerant vulnerar vulnerara vulneraran vulnerarem vulneraren vulnerares vulnerareu vulneraria vulnerarien vulneraries vulnerarà vulneraràs vulneraré vulneraríem vulneraríeu vulnerassen vulnerasses vulnerassin vulnerassis vulnerat vulnerats vulnerau vulnerava vulneraven vulneraves vulnere vulnerem vulneren vulneres vulneressen vulneresses vulneressin vulneressis vulnereu vulneri vulnerin vulneris vulnero vulnerà vulneràrem vulneràreu vulneràs vulneràssem vulneràsseu vulneràssim vulneràssiu vulneràvem vulneràveu vulnerés vulneréssem vulnerésseu vulneréssim vulneréssiu vulnerí v
vulnerare
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
valido

vàlua /ˈba.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.ə/ n fem
valore

vànova /ˈba.no.a/ /ˈba.no.βa/ /ˈba.nu.ə/ /ˈba.nu.βə/ /ˈva.no.va/ /ˈva.no.və/ /ˈva.nu.və/ n fem
trapunta

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
gabinetto
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
toilette
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
vincere
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
vertice

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
vichingo

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
vimine

víric /ˈbi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ adj masc
virale

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
pallanuoto

watt n masc
watt

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ n fem
webquest

wellerisme /wə.ɫəˈɾiz.mə/ n masc
wellerismo

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
sciabecco

xacrós /t͡ʃaˈkɾos/ /ʃəˈkɾos/ adj masc
acciaccoso
Que pateix xacres; xacrat.

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
pettegolezzo

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
chalet
Cabana o casa rural de fusta pròpia de muntanya.
villetta
Casa unifamiliar construïda en un entorn natural urbanitzat amb carrers.

xalmugra /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾa/ /ʃəɫˈmu.ɣɾə/ n fem
chaulmoogra

xalmúgric /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾik/ /ʃəɫˈmu.ɣɾik/ xalmúgrica xalmúgrics adj masc
chaulmoogrico
Relatiu a la xalmugra.

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
scirocco

xamberg /t͡ʃamˈbɛɾk/ /ʃəmˈbɛrk/ n masc
cappello a cencio

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
champagne

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
sciampo shampoo
Sabó per rentar els cabells.

xanca /ˈt͡ʃaŋ.ka/ /ˈʃaŋ.kə/ n fem
trampoli

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
infradito

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
tuta tuta sportiva

xano-xano /ˌt͡ʃa.noˈt͡ʃa.no/ /ˌʃa.noˈʃa.no/ /ˌʃa.nuˈʃa.nu/ adv
piano piano

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
sciarada

xaragall /t͡ʃa.ɾaˈɣaʎ/ /ʃə.ɾəˈɣaj/ /ʃə.ɾəˈɣaʎ/ n masc
burroncèllo

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
morbillo

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
controspallina spallina
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
rete
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa social n fem
social network

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
telaio

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
assegno

xeflis /ˈt͡ʃɛ.fɫis/ /ˈʃɛ.fɫis/ n masc
gozzoviglia

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
sceicco

xeiene /t͡ʃeˈje.ne/ /ʃəˈje.nə/ n masc
cheyenne
Llengua ameríndia de la família algonquina.

xel /ˈt͡ʃɛɫ/ /ˈʃɛɫ/ n masc
canestrello
Mol·lusc de la família dels pectínids, amb closca de plecs amples i arrodonits de color clar (Aequipecten opercularis).

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
camino ciminiera
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenilla /t͡ʃeˈni.ʎa/ /ʃəˈni.ʎə/ n fem
ciniglia

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
senecione

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xeno xenon

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
siero

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
siringa

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
sega saracco
Serra amb un mànec en un extrem.

xerradissa /t͡ʃe.raˈði.sa/ /ʃə.rəˈði.sə/ n fem
garrulità

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
ciarlone
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
chiacchierio

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
chiacchierare

xerri /ˈt͡ʃɛ.ri/ /ˈʃɛ.ri/ n masc
pillacola

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
squittio

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) sept xerrotegem xerrotegen xerroteges xerrotegessen xerrotegesses xerrotegessin xerrotegessis xerrotegeu xerrotegi xerrotegin xerrotegis xerrotegés xerrotegéssem xerrotegésseu xerrotegéssim xerrotegéssiu xerrotegí xerroteig xerroteja xerrotejada xerrotejades xerrotejam xerrotejant xerrotejar xerrotejaran xerrotejarem xerrotejaren xerrotejares xerrotejareu xerrotejaria xerrotejarien xerrotejaries xerrotejarà xerrotejaràs xerrotejaré xerrotejaríem xerrotejaríeu xerrotejassen xerrotejasses xerrotejassin xerrotejassis xerrotejat xerrotejats xerrotejau xerrotejava xerrotejaven xerrotejaves xerrotejo xerrotejà xerrotejàrem xerrotejàreu xerrotejàs xerrotejàssem xerrotejàsseu xerrotejàssim xerrotejàssiu xerrotejàvem xerrotejàveu v
barbugliare
Començar a parlar les criatures.
garrire
Parlotejar insistentment.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
xeres sherry

xiatsu /t͡ʃiˈat.su/ /ʃiˈat.su/ n masc
shatzu

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
gomma americana gomma da masticare

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
ragazzo fidanzato
Noi que festeja, parella sentimental.

xifoïdal /ʃi.fo.iˈðaɫ/ /ʃi.fu.iˈðaɫ/ adj
xifoideo

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
cifra

xifrar /t͡ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xifr xifra xifrada xifrades xifram xifrant xifrar xifrara xifraran xifrarem xifraren xifrares xifrareu xifraria xifrarien xifraries xifrarà xifraràs xifraré xifraríem xifraríeu xifrassen xifrasses xifrassin xifrassis xifrat xifrats xifrau xifrava xifraven xifraves xifre xifrem xifren xifres xifressen xifresses xifressin xifressis xifreu xifri xifrin xifris xifro xifrà xifràrem xifràreu xifràs xifràssem xifràsseu xifràssim xifràssiu xifràvem xifràveu xifrés xifréssem xifrésseu xifréssim xifréssiu xifrí v
cifrare

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xilofono

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
scimpanzé

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
babbeo sciocco
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximpleria /t͡ʃim.pɫeˈɾi.a/ /ʃim.pɫəˈɾi.ə/ n fem
sciocchezza
Acció pròpia d'un ximple.

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
cimice
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
cinese
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
cinese
Individu de la Xina.
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
cipresso

xiscle /ˈt͡ʃis.kɫe/ /ˈʃis.kɫə/ n masc
stridio

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
fischiata

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
fischiare

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
fischietto
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuletada /t͡ʃiw.ɫeˈta.ða/ /ʃiw.ɫəˈta.ðə/ n fem
fischiata

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
sussurro

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
sussurrare

xivarri /t͡ʃiˈva.ri/ /t͡ʃiˈβa.ri/ /ʃiˈva.ri/ /ʃiˈβa.ri/ n masc
chiasso

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
scontro
topada, col·lisió

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
cioccolata cioccolato
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
chauffeur

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ adj masc
zuppo
Completament moll, ben mullat.

xopar /t͡ʃoˈpa/ /t͡ʃoˈpaɾ/ /ʃoˈpa/ /ʃuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xop xopa xopada xopades xopam xopant xopar xopara xoparan xoparem xoparen xopares xopareu xoparia xoparien xoparies xoparà xoparàs xoparé xoparíem xoparíeu xopassen xopasses xopassin xopassis xopat xopats xopau xopava xopaven xopaves xope xopem xopen xopes xopessen xopesses xopessin xopessis xopeu xopi xopin xopis xopo xopà xopàrem xopàreu xopàs xopàssem xopàsseu xopàssim xopàssiu xopàvem xopàveu xopés xopéssem xopésseu xopéssim xopéssiu xopí v
inzuppare

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
xhosa
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
succhiare suggere

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
crauti

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
ciuccio

xurriaques /t͡ʃu.riˈa.kes/ /ʃu.riˈa.kəs/ n fem
scudiscio

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
calciare
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
sceriffo

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
cellino

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
yao

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
zero
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
zeta
Lletra de l’alfabet llatí: z Z.

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
zigzag

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
zigzag

zigomàtic /zi.ɣoˈma.tik/ /zi.ɣuˈma.tik/ adj masc
zigomatico

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
zinco

zirconi n masc
zirconio

zona /ˈzo.na/ n fem
zona
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) zoomege zoomegem zoomegen zoomeges zoomegessen zoomegesses zoomegessin zoomegessis zoomegeu zoomegi zoomegin zoomegis zoomegés zoomegéssem zoomegésseu zoomegéssim zoomegéssiu zoomegí zoomeja zoomejada zoomejades zoomejant zoomejar zoomejara zoomejaran zoomejarem zoomejaren zoomejares zoomejareu zoomejaria zoomejarien zoomejaries zoomejarà zoomejaràs zoomejaré zoomejaríem zoomejaríeu zoomejassen zoomejasses zoomejat zoomejats zoomejava zoomejaven zoomejaves zoomejo zoomejà zoomejàrem zoomejàreu zoomejàssem zoomejàsseu zoomejàvem zoomejàveu v
zoomare
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
zulù
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
zulù
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
zeffiro
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
zingaro
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Africa
Continent situat al sud d'Europa.

Àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ /ˈa.ɣi.ɫə/ pn
Aquila

Àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ /ˈaɲ.ʒəɫ/ pn
Angelo
Prenom masculí

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Angela

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Ariete

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemide

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Austria
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Icaro

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Istria

Óssa Major pn
Orsa Maggiore

Óssa Menor pn
Orsa Minore

àbac /ˈa.bak/ n masc
abaco pallottoliere
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
acido
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
acido
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
acido desossiribonucleico

àcid periòdic n masc
acido periodico

àcid ribonucleic n masc
acido ribonucleico

àcid xalmúgric n masc
acido chaulmoogrico

àcrata /ˈa.kɾa.ta/ /ˈa.kɾə.tə/ adj
anarchico
Contrari a l'autoritat.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
agile

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
agilmente

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
aquila
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algebra

àmbit /ˈam.bit/ n masc
ambito
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
ancora àncora

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
anatra anitra

ànec a la pequinesa n masc
anatra laccata alla pechinese

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
angelo
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.
pesce angelo
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids, pròpia de l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos ample amb el cap gran i pla (Squatina squatina).
(peixos) Gènere de peixos de la família dels esquatínids (Squatina spp.)

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
angstrom

ànim n masc
animo

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
anima spirito
Part immaterial de la persona.
anima
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anodo

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
brama

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
pasto

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
apice
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabo
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
arabo araba
Natural d'Aràbia
arabo
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
arbitro

àrduament /ˌar.du.əˈmen/ /ˌar.ðu.aˈmen/ /ˌar.ðu.əˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈment/ /ˌaɾ.ðu.əˈment/ adv
arduamente

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
area
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
ara
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
aria
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
Ariete

àstat /ˈas.tət/ n masc
astato

àtic /ˈa.tik/ n masc
attico
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àticament /ˌa.ti.kaˈmen/ /ˌa.ti.kaˈment/ /ˌa.ti.kəˈmen/ /ˌa.ti.kəˈment/ adv
atticamente

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atomo

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
augure

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
arabo
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
nonna
Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ adv
avidamente

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ adj
azero
Relatiu o pertanyent a la llengua àzeri o als àzeris.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ n neut
azero
Individu del poble de llengua àzeri.
(invariable) Llengua turquesa parlada a l'estat d'Azerbaidjan i estats veïns.

ça /ˈsa/ adv
qua
(antic) ací

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
muta

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
eczema

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
egida

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
edredone

èmbol /ˈem.boɫ/ /ˈɛm.boɫ/ /ˈɛm.buɫ/ n masc
stantuffo
Cilindre destinat a fer entrar o eixir algun fluid en una màquina, especialment en una bomba.

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
epico

èpicament /ˌɛ.pi.kaˈmen/ /ˌɛ.pi.kaˈment/ /ˌɛ.pi.kəˈmen/ /ˌɛ.pi.kəˈment/ adv
epicamente

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
estere

ètic adj masc
etico
Relatiu als principis morals.

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ adv
eticamente

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
etimo

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
etnia

ètnicament /ˌɛd.ni.kaˈmen/ /ˌɛd.ni.kaˈment/ /ˌɛd.ni.kəˈmen/ /ˌɛd.ni.kəˈment/ adv
etnicamente

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
successo
Bon resultat, reeiximent.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
estasi
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és /ˈes/ /ˈəs/ /ˈɛs/ v
è

és a dir conjunction
cioè

és clar Interjection
certo

ídem /ˈi.ðem/ /ˈi.ðəm/ adv
idem

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
idolo

ímpetu /ˈim.pe.tu/ /ˈim.pə.tu/ n masc
impulso

íncipit /ˈin.si.pit/ n masc
incipit

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
incubo

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
indice
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
intero

ítem /ˈi.tem/ /ˈi.təm/ n masc
voce

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obolo

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
civetta coruja

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera opera lirica

òptic adj masc
ottico
Relacionat amb la percepció visual.

òptim /ˈɔp.tim/ adj masc
ottimale

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
orbita

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organo

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ovulo

ós n masc
orso
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
unico

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
utero

útil adj
utile

úvula /ˈu.vu.ɫa/ /ˈu.vu.ɫə/ /ˈu.βu.ɫa/ /ˈu.βu.ɫə/ n fem
ugola