ció /siˈo/ suffix
ция

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ифицирам

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
изи́рам

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
ло́гия

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
ДНК

AFI /ˈa.fi/ acronym
МФА

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
РНК

Aaró pn
Аарон

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
А́вел

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Абхазия

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Авраам

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Адам

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
А́делейд

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Адонис
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Афганистан
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Ais de Provença pn
Екс ан Прованс

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Албания
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Коран

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Германия

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Сашо Александър

Alfons pn
Алфонсо

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Алжи́р

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Алжи́р
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
А́лпи

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Амазонка
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Америка

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Се́верна Аме́рика Северна Америка

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Южна Америка

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Анастасий

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Андора
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Андрей

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Андромаха

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
А́нглия
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Ангола
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Анка́ра

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Ана
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Антигуа и Барбуда
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Антоний

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Анта́рктика

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Антверпен

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Водоле́й

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Аахен

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Аквита́ния

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Араго́н

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Аржентина
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Арме́ния
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Архимед

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Астурия

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Австралия
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Авиньон
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Азербайджа́н
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Азорски острови

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Баха́мски острови
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Бахре́йн
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Везни

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Ба́нгладеш
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Барбадос
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Барселона Барсело́на
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Вартоломей

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Бавария

Belize /beˈlis/ pn
Бели́з
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Бенедикт
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Бени́н

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Берлин

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Берму́да

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Близнаци

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Витлеем

Bhutan pn
Бута́н

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Беларус
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Бирма
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Блез
Prenom masculí

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Бохемия

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Боливия
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Бургу́ндия

Botswana pn
Ботсвана Ботсуана
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Бра́нденбург

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Бразилия
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Братислава

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Бремен

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Брюж

Brunei pn
Бруне́й
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Брюксел

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Бу́да

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
България

Burkina Faso pn
Буркина Фасо
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Буру́нди
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Варвара
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Белгия
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
би́блия
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Босна и Херцеговина
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Ка́йро

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Камбоджа
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Камеру́н
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Канада
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Зеле́ни нос
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Козирог
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carina pn
Карина
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Карл

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Каталония Каталуния
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Катерина
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Катания

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Кавка́з

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Ка́ин

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Лебед

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Ватикан
El Vaticà.

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Клеопа́тра
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Колумбия
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Комори
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Константи́н
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Констанц
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Се́верна Коре́я
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Ю́жна Коре́я
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Корфу

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Ко̀ста Ри́ка
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Кот д'Ивоа́р
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Рак

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Крит
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Христо́с

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Христи́на
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Кристофър
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Хърватска
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Ку́ба
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Корсика

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Далмация

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Дама́ск Дамаск

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Дунав

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Диана

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Дания
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Диона

Djibouti pn
Джибути
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Домини́ка

Déu pn
Бог

EUA acronym
Аме́рика

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Еги́пет Египет
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eivissa /ejˈvi.sa/ /ejˈβi.sa/ /əjˈvi.sə/ /əjˈβi.sə/ /ərˈvi.sə/ pn
Ибиса

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Салвадо́р
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Елисавета

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Обедине́ни Ара́бски Еми́рства

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Емилия
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Хе́нри
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Еквадор
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Еритре́я
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Скорпио́н

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Шотландия

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Словакия
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Словения
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Испания
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Съедине́ните ща́ти
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Аме́рика
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Стефан
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Естония
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Етиопия
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Ефра́т

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Евро́па Европа

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Филип

Ferran pn
Фердинанд

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Фи́джи
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Филипи́ни
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Финландия
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Фламандия

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Флоренция
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

França /ˈfɾan.sə/ pn
Фра́нция Франция
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Габо́н
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Паун

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Гент

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Гарона

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Гаскона

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Гру́зия
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Га́на
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Гибралта́р

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Женева
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Гуиневир
Prenom femení

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Херона

Gran Bretanya pn
Великобритания
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Григор

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Гърция
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Фре́нска Гвиа́на

Guam /ˈɡwam/ pn
Гуам

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Гватема́ла
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Гернзи

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Уилям
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Екваториа́лна Гвине́я
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Малка лисица
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Гая́на
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Га́мбия
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Хаи́ти
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Елена

Higiea /i.d͡ʒiˈɛ.a/ /i.d͡ʒiˈɛ.ɛ/ /i.ʒiˈɛ.a/ /i.ʒiˈɛ.ə/ pn
Хигия

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Хондура́с
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Хонг Конг
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Унгария
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Хораций

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
ДДС

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Йе́мен
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Игнатий

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Просвещението

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Индоне́зия
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
интерне́т
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Ира́н Иран
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Ира́к
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Е́йре
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ pn
Изида

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Исландия
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Израе́л
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Италия
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Иксион

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Яма́йка

Japó /ʒəˈpo/ pn
Япо́ния Япония
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Яков
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Йехова

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Джърси

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Иису́с

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Иван Йоан
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Жана
Prenom femení

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Георги

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Йорда́ния
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Йосиф

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Ю́лий

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Джу́лия

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Кабул

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Казахста́н
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Кения
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Киргизста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Косово

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Кувейт
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Лао́с
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Лесо́то
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Латвия
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Либе́рия
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Лихтенщайн
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Лиеж

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Лисабон

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Литва
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Лъв
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lluna /ˈʎu.na/ pn
луна

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Лондон

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Льовен

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Люксембург
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Лива́н
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Ли́бия
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Макао

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Македония
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Северна Македония
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Мадагаска́р
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Мадрид

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Майнц

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Мала́ви
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Малди́ви
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Майорка

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Малта
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Мала́йзия
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Marc /ˈmark/ pn
Марко

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Мария
Prenom femení d’origen cristià

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Марина
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Маро́ко
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Маракеш

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Марсилия

Mart pn
Марс Mapc
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Мартиника

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Мартин

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Матей
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Матусал

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Маври́ций
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Мавритания
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Майот

Melquisedec pn
Мелхиседек
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Михаил
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Мисиси́пи

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Молдова
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Монго́лия Монголия
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Монреа́л

Montenegro pn
Черна гора

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Монтевиде́о

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Москва

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Мозамбик
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Би́рма
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Мексико
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Мона́ко Монако
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Коледа
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Намибия
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Наполео́н

Nauru pn
Нау́ру
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Непа́л
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Никара́гуа
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Никола
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Нико́зия

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Ниге́рия
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Нил
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Ниуе

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Норвегия
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Нова Каледония

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Но́ва Зела́ндия
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Нюрнберг

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
НА́ТО

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Оде́са

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Ома́н
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Орино́ко
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Орион

Osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ pn
Уеска

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
О́сло

PIB /ˈpip/ acronym
БВП

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Пакиста́н
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Палау
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Панама
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Папу́а Но́ва Гвине́я

París /paˈɾis/ pn
Париж

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Вели́кден Великден

Pau /ˈpaw/ pn
Па́вел

País Basc pn
Страна на баските

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Холандия
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Ри́би

Pequín /peˈkin/ pn
Пеки́н

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Петър

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
Перпиня́н

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Персе́й

Perú /pəˈɾu/ pn
Перу
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Пирене́и

Plutó /pɫuˈto/ pn
Плутон

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Полинезия

Polinèsia Francesa pn
Фре́нска Полине́зия

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Полша
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Португалия
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Птолемей

Puerto Rico pn
Пуерто Ри́ко
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Перикъл

Qatar /kəˈtar/ pn
Ката́р
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Велик пост

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Квебе́к

Raquel pn
Ракел
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Регенсбург

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ралф

Rea pn
Рея
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Обединеното кралство
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Централноафрика́нска репу́блика
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Демократи́чна репу́блика Ко́нго
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Доминика́нска репу́блика
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Ри́чард

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Рига

Rin /ˈrin/ pn
Рейн

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Робърт
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Рим
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Румъния
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Ромео
Prenom masculí

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Русия Ру́сия
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sabina pn
Сабина
Prenom femení

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Стреле́ц

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Сюлейма́н
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Самоа̀

Samoa Nord-americana pn
Америка́нски Само́а

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
Сан Марино
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Са́ра

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Саксо́ния

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Себастиан
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Сенегал
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Го́спод

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Сейше́ли
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Сеу́л

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Сицилия

Sierra Leone pn
Сиера Леоне
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Силе́зия

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Сингапу́р
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Сиракюз

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Слъ́нце
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Сома́лия
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Шри Ланка
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Южна Африка
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Суда́н
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Ю́жен Суда́н
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Сурина́м
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Швеция
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Швейцария
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Свазиле́нд
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Саха́ра

Sàhara Occidental pn
За́падна Саха́ра

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Сърбия

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Си́рия
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Таджикиста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Тайла́нд
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Тайва́н
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Танза́ния
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Бик

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Земя
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Тор

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Тибет

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Тирана

Togo pn
То́го
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Токелау

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Тома́
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Тонга
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago pn
Тринидад и Тобаго
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Тунис
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Туркмениста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Турция
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Тюри́нгия

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Тува́лу
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Чад
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

URSS /ˈurs/ acronym
СССР

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Украйна
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Уга́нда
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Уругвай

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Узбекиста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Валенсия

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Вало́ния

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Варшава

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Ватика́на

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Венецуе́ла
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Пепе́ляшка Пепеляшка

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Вене́ра

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Дева
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Уикиречник Уикире́чник

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Викто́рия
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Виена

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Виетна́м
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Уикипе́дия Уикипедия

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Виктор

Wallis i Futuna pn
Уолис и Футуна

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Чили
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Кита́й Китай

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Кипър
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Се́верен Ки́пър

Zimbàbue pn
Зимбабве

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Замбия
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
на е́дро
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a prop adv
близо
A poca distància, espacial o temporal.

aC acronym
пр. Хр.

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
игуменски

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
абака
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
игуменка

abadia /a.baˈði.a/ n fem
абатство

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abaix abaixa abaixada abaixades abaixam abaixant abaixar abaixara abaixaran abaixarem abaixaren abaixares abaixareu abaixaria abaixarien abaixaries abaixarà abaixaràs abaixaré abaixaríem abaixaríeu abaixassen abaixasses abaixassin abaixassis abaixat abaixats abaixau abaixava abaixaven abaixaves abaixe abaixem abaixen abaixes abaixessen abaixesses abaixessin abaixessis abaixeu abaixi abaixin abaixis abaixo abaixà abaixàrem abaixàreu abaixàs abaixàssem abaixàsseu abaixàssim abaixàssiu abaixàvem abaixàveu abaixés abaixéssem abaixésseu abaixéssim abaixéssiu abaixí alg bal bal (1) occ sept val v
понижавам
Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
изоставям
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.
No cuidar de les seves obligacions o interessos.

abandó /a.banˈdo/ n masc
изоставяне

abans /aˈbans/ adv
преди

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
достигане

abat /aˈbat/ n masc
игумен абат

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
абдикирам

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
корем

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
абдомина́лен

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
абду́кция

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
азбука

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
пчела
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
тъ́ртей
Abella mascle.

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
отклоняващ се

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
пикая
Donar beure al bestiar.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
бе́здна
Fondària immensa.

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abjur abjura abjurada abjurades abjuram abjurant abjurar abjurara abjuraran abjurarem abjuraren abjurares abjurareu abjuraria abjurarien abjuraries abjurarà abjuraràs abjuraré abjuraríem abjuraríeu abjurassen abjurasses abjurassin abjurassis abjurat abjurats abjurau abjurava abjuraven abjuraves abjure abjurem abjuren abjures abjuressen abjuresses abjuressin abjuressis abjureu abjuri abjurin abjuris abjuro abjurà abjuràrem abjuràreu abjuràs abjuràssem abjuràsseu abjuràssim abjuràssiu abjuràvem abjuràveu abjurés abjuréssem abjurésseu abjuréssim abjuréssiu abjurí alg bal bal (1) occ sept val v
[[отри́чам]] се под [[кле́тва]]

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
абхазки
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
абхазки
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ ablaneix ablaneixen ablaneixes ablaneixi ablaneixin ablaneixis ablaneixo ablanesc ablanesqui ablanesquin ablanesquis ablania ablanida ablanides ablanien ablanies ablaniguem ablanigueu ablanim ablanint ablanir ablanira ablaniran ablanirem ablaniren ablanires ablanireu ablaniria ablanirien ablaniries ablanirà ablaniràs ablaniré ablaniríem ablaniríeu ablanisc ablanisca ablanisquen ablanisques ablanissen ablanisses ablanissin ablanissis ablanit ablanits ablaniu ablanix ablanixen ablanixes ablanixo ablaní ablaníem ablaníeu ablanírem ablaníreu ablanís ablaníssem ablanísseu ablaníssim ablaníssiu bal n-occ occ sept val v
размеквам
Posar bla, estovar.
Laxar, suavitzar alguna cosa.
Temperar-se.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
аблативен падеж

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ n masc
бунище

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
изливам
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ aboleix aboleixen aboleixes aboleixi aboleixin aboleixis aboleixo abolesc abolesqui abolesquin abolesquis abolia abolida abolides abolien abolies aboliguem aboligueu abolim abolint abolir abolira aboliran abolirem aboliren abolires abolireu aboliria abolirien aboliries abolirà aboliràs aboliré aboliríem aboliríeu abolisc abolisca abolisquen abolisques abolissen abolisses abolissin abolissis abolit abolits aboliu abolix abolixen abolixes abolixo abolí abolíem abolíeu abolírem abolíreu abolís abolíssem abolísseu abolíssim abolíssiu bal n-occ occ sept val v
према́хвам

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
ненавистен

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ abomina abominada abominades abominaia abominaien abominaies abominam abominant abominar abominara abominaran abominarem abominaren abominares abominareu abominaria abominarien abominaries abominariva abominariven abominarives abominarà abominaràs abominaré abominaríem abominaríeu abominarívem abominaríveu abominassen abominasses abominassin abominassis abominat abominats abominau abominava abominaven abominaves abominavi abominavo abomine abomineguem abomineguessa abomineguessen abomineguesses abominegueu abominegués abomineguéssom abomineguéssou abominem abominen abomines abominessa abominessen abominesses abominessi abominessin abominessis abomineu abomini abominin abominis abomino abominos abominà abominàiem abominàieu abominàrem abominàreu abominàs abominàssem abominàsseu abominàssim abominàssiu abominàvem abominàvets abominàveu abominàvom abominés abominéssem abominésseu abominéssim abominéssiu abominí abomín alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
гнуся се от

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonyeg abonyega abonyegada abonyegades abonyegam abonyegant abonyegar abonyegara abonyegaran abonyegarem abonyegaren abonyegares abonyegareu abonyegaria abonyegarien abonyegaries abonyegarà abonyegaràs abonyegaré abonyegaríem abonyegaríeu abonyegassen abonyegasses abonyegassin abonyegassis abonyegat abonyegats abonyegau abonyegava abonyegaven abonyegaves abonyego abonyegue abonyeguem abonyeguen abonyegues abonyeguessen abonyeguesses abonyeguessin abonyeguessis abonyegueu abonyegui abonyeguin abonyeguis abonyegués abonyeguéssem abonyeguésseu abonyeguéssim abonyeguéssiu abonyeguí abonyegà abonyegàrem abonyegàreu abonyegàs abonyegàssem abonyegàsseu abonyegàssim abonyegàssiu abonyegàvem abonyegàveu bal bal (1) occ sept val v
нащърбвам

aborrallonar-se /a.bo.ra.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.bo.rə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.bu.rə.ʎu.nərˈsə/ /ə.βu.rə.ʎuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aborrallon aborrallona aborrallonada aborrallonades aborrallonam aborrallonant aborrallonar aborrallonara aborrallonaran aborrallonarem aborrallonaren aborrallonares aborrallonareu aborrallonaria aborrallonarien aborrallonaries aborrallonarà aborrallonaràs aborrallonaré aborrallonaríem aborrallonaríeu aborrallonassen aborrallonasses aborrallonassin aborrallonassis aborrallonat aborrallonats aborrallonau aborrallonava aborrallonaven aborrallonaves aborrallone aborrallonem aborrallonen aborrallones aborrallonessen aborrallonesses aborrallonessin aborrallonessis aborralloneu aborralloni aborrallonin aborrallonis aborrallono aborrallonà aborrallonàrem aborrallonàreu aborrallonàs aborrallonàssem aborrallonàsseu aborrallonàssim aborrallonàssiu aborrallonàvem aborrallonàveu aborrallonés aborrallonéssem aborrallonésseu aborrallonéssim aborrallonéssiu aborralloní bal bal (1) occ sept val v
матирам

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
прегръдка

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
прегръщам
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
абревиату́ра
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
сако
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
април
Quart mes de l'any.

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrog abroga abrogada abrogades abrogam abrogant abrogar abrogara abrogaran abrogarem abrogaren abrogares abrogareu abrogaria abrogarien abrogaries abrogarà abrogaràs abrogaré abrogaríem abrogaríeu abrogassen abrogasses abrogassin abrogassis abrogat abrogats abrogau abrogava abrogaven abrogaves abrogo abrogue abroguem abroguen abrogues abroguessen abroguesses abroguessin abroguessis abrogueu abrogui abroguin abroguis abrogués abroguéssem abroguésseu abroguéssim abroguéssiu abroguí abrogà abrogàrem abrogàreu abrogàs abrogàssem abrogàsseu abrogàssim abrogàssiu abrogàvem abrogàveu alg bal bal (1) occ sept val v
анулирам

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
невнима́телен
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
абсент

absis n masc
аспида

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ absol absolc absoldran absoldre absoldrem absoldreu absoldria absoldrien absoldries absoldrà absoldràs absoldré absoldríem absoldríeu absoleia absoleien absoleies absolem absolen absolent absolessen absolesses absoleu absoleva absoleven absoleves absolga absolgam absolgau absolgo absolgos absolguda absolgudes absolguem absolguen absolguent absolguera absolgueren absolgueres absolgues absolguessa absolguessen absolguesses absolguessin absolguessis absolgueu absolgui absolguin absolguis absolgut absolguts absolgué absolguérem absolguéreu absolgués absolguéssem absolguésseu absolguéssim absolguéssiu absolguéssom absolguéssou absolguí absoli absolia absolien absolies absolin absolis absoliva absoliven absolives absols absolt absolta absoltes absolts absolèiem absolèieu absolèvem absolèveu absolèvom absolèvou absolés absoléssem absolésseu absolíem absolíeu absolívem absolíveu absolívom absolívou alg bal centr eiv n-occ occ v.cent val v
освобождавам
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
абсолютен

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
гълтам
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ abstèmia adj masc
въздъ́ржан
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ abstenc abstendran abstendrem abstendreu abstendria abstendrien abstendries abstendrà abstendràs abstendré abstendríem abstendríeu abstenen abstenguda abstengudes abstenguem abstengueren abstengueres abstenguessin abstenguessis abstengueu abstengui abstenguin abstenguis abstengut abstenguts abstengué abstenguérem abstenguéreu abstengués abstenguéssim abstenguéssiu abstenguí abstenia abstenien abstenies abstenim abstenint abstenir absteniu abstens absteníem absteníeu abstinc abstindran abstindrem abstindreu abstindria abstindrien abstindries abstindrà abstindràs abstindré abstindríem abstindríeu abstinga abstinguda abstingudes abstinguem abstinguen abstinguera abstingueren abstingueres abstingues abstinguessen abstinguesses abstinguessin abstinguessis abstingueu abstingui abstinguin abstinguis abstingut abstinguts abstingué abstinguérem abstinguéreu abstingués abstinguéssem abstinguésseu abstinguéssim abstinguéssiu abstinguí absté abstén abstín alg bal occ val v
въздържам се

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
въздържан

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
абстра́кция

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
абстрактен

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
абсурдно

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
отсъ́ствие

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
изоби́лен

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
изобилие

abús /aˈbus/ n masc
злоупотреба

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
завършвам

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
акаде́мия
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
академик
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
академик
Membre d'una acadèmia.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamp acampa acampada acampades acampam acampant acampar acampara acamparan acamparem acamparen acampares acampareu acamparia acamparien acamparies acamparà acamparàs acamparé acamparíem acamparíeu acampassen acampasses acampassin acampassis acampat acampats acampau acampava acampaven acampaves acampe acampem acampen acampes acampessen acampesses acampessin acampessis acampeu acampi acampin acampis acampo acampà acampàrem acampàreu acampàs acampàssem acampàsseu acampàssim acampàssiu acampàvem acampàveu acampés acampéssem acampésseu acampéssim acampéssiu acampí alg bal bal (1) occ sept val v
лагерувам

acaramel·lar /a.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /a.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /a.ka.ɾa.meˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaramel acaramel·la acaramel·lada acaramel·lades acaramel·lam acaramel·lant acaramel·lar acaramel·lara acaramel·laran acaramel·larem acaramel·laren acaramel·lares acaramel·lareu acaramel·laria acaramel·larien acaramel·laries acaramel·larà acaramel·laràs acaramel·laré acaramel·laríem acaramel·laríeu acaramel·lassen acaramel·lasses acaramel·lassin acaramel·lassis acaramel·lat acaramel·lats acaramel·lau acaramel·lava acaramel·laven acaramel·laves acaramel·le acaramel·lem acaramel·len acaramel·les acaramel·lessen acaramel·lesses acaramel·lessin acaramel·lessis acaramel·leu acaramel·li acaramel·lin acaramel·lis acaramel·lo acaramel·là acaramel·làrem acaramel·làreu acaramel·làs acaramel·làssem acaramel·làsseu acaramel·làssim acaramel·làssiu acaramel·làvem acaramel·làveu acaramel·lés acaramel·léssem acaramel·lésseu acaramel·léssim acaramel·léssiu acaramel·lí bal bal (1) occ sept val v
карамелизирам

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
ми́лвам
Fer carícies, tractar amb afecte.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
акселера́ция
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
ускоря́вам
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
ударе́ние акцент
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accentua accentuada accentuades accentuam accentuant accentuar accentuara accentuaran accentuarem accentuaren accentuares accentuareu accentuaria accentuarien accentuaries accentuarà accentuaràs accentuaré accentuaríem accentuaríeu accentuassen accentuasses accentuassin accentuassis accentuat accentuats accentuau accentuava accentuaven accentuaves accentue accentuem accentuen accentues accentuessen accentuesses accentuessin accentuessis accentueu accentuo accentuu accentuà accentuàrem accentuàreu accentuàs accentuàssem accentuàsseu accentuàssim accentuàssiu accentuàvem accentuàveu accentués accentuéssem accentuésseu accentuéssim accentuéssiu accentuí accentuï accentuïn accentuïs alg bal bal (1) occ sept val v
акцентирам
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
допустим

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
приемам
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
достъпност
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
злополу́ка ава́рия
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
случа́йно

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
де́йствие
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
акция
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
стомана

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
киселинност

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidific acidifica acidificada acidificades acidificam acidificant acidificar acidificara acidificaran acidificarem acidificaren acidificares acidificareu acidificaria acidificarien acidificaries acidificarà acidificaràs acidificaré acidificaríem acidificaríeu acidificassen acidificasses acidificassin acidificassis acidificat acidificats acidificau acidificava acidificaven acidificaves acidifico acidificà acidificàrem acidificàreu acidificàs acidificàssem acidificàsseu acidificàssim acidificàssiu acidificàvem acidificàveu acidifique acidifiquem acidifiquen acidifiques acidifiquessen acidifiquesses acidifiquessin acidifiquessis acidifiqueu acidifiqui acidifiquin acidifiquis acidifiqués acidifiquéssem acidifiquésseu acidifiquéssim acidifiquéssiu acidifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
подкислявам

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
ацидоза

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclam aclama aclamada aclamades aclamam aclamant aclamar aclamara aclamaran aclamarem aclamaren aclamares aclamareu aclamaria aclamarien aclamaries aclamarà aclamaràs aclamaré aclamaríem aclamaríeu aclamassen aclamasses aclamassin aclamassis aclamat aclamats aclamau aclamava aclamaven aclamaves aclame aclamem aclamen aclames aclamessen aclamesses aclamessin aclamessis aclameu aclami aclamin aclamis aclamo aclamà aclamàrem aclamàreu aclamàs aclamàssem aclamàsseu aclamàssim aclamàssiu aclamàvem aclamàveu aclamés aclaméssem aclamésseu aclaméssim aclaméssiu aclamí alg bal bal (1) occ sept val v
акламирам
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ aclareix aclareixen aclareixes aclareixi aclareixin aclareixis aclareixo aclaresc aclaresqui aclaresquin aclaresquis aclaria aclarida aclarides aclarien aclaries aclariguem aclarigueu aclarim aclarint aclarir aclarira aclariran aclarirem aclariren aclarires aclarireu aclariria aclaririen aclariries aclarirà aclariràs aclariré aclariríem aclariríeu aclarisc aclarisca aclarisquen aclarisques aclarissen aclarisses aclarissin aclarissis aclarit aclarits aclariu aclarix aclarixen aclarixes aclarixo aclarí aclaríem aclaríeu aclarírem aclaríreu aclarís aclaríssem aclarísseu aclaríssim aclaríssiu bal n-occ occ sept val v
избистрям
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
връхна точка

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
акне

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acobl acobla acoblada acoblades acoblam acoblant acoblar acoblara acoblaran acoblarem acoblaren acoblares acoblareu acoblaria acoblarien acoblaries acoblarà acoblaràs acoblaré acoblaríem acoblaríeu acoblassen acoblasses acoblassin acoblassis acoblat acoblats acoblau acoblava acoblaven acoblaves acoble acoblem acoblen acobles acoblessen acoblesses acoblessin acoblessis acobleu acobli acoblin acoblis acoblo acoblà acoblàrem acoblàreu acoblàs acoblàssem acoblàsseu acoblàssim acoblàssiu acoblàvem acoblàveu acoblés acobléssem acoblésseu acobléssim acobléssiu acoblí bal bal (1) occ sept val v
свързвам
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
приве́тствам
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
уволня́вам
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
привикване
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomod acomoda acomodada acomodades acomodam acomodant acomodar acomodara acomodaran acomodarem acomodaren acomodares acomodareu acomodaria acomodarien acomodaries acomodarà acomodaràs acomodaré acomodaríem acomodaríeu acomodassen acomodasses acomodassin acomodassis acomodat acomodats acomodau acomodava acomodaven acomodaves acomode acomodem acomoden acomodes acomodessen acomodesses acomodessin acomodessis acomodeu acomodi acomodin acomodis acomodo acomodà acomodàrem acomodàreu acomodàs acomodàssem acomodàsseu acomodàssim acomodàssiu acomodàvem acomodàveu acomodés acomodéssem acomodésseu acomodéssim acomodéssiu acomodí alg bal bal (1) occ sept val v
нагаждам
Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
съпровод
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
акомпанирам
Anar en companyia d'una o moltes persones.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ adj
желателен

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
съветвам

acord /aˈkɔɾt/ n masc
ако́рд
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
съгласявам
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
хармо́ника акордеон

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acost acosta acostada acostades acostam acostant acostar acostara acostaran acostarem acostaren acostares acostareu acostaria acostarien acostaries acostarà acostaràs acostaré acostaríem acostaríeu acostassen acostasses acostassin acostassis acostat acostats acostau acostava acostaven acostaves acoste acostem acosten acostes acostessen acostesses acostessin acostessis acosteu acosti acostin acostis acosto acostà acostàrem acostàreu acostàs acostàssem acostàsseu acostàssim acostàssiu acostàvem acostàveu acostés acostéssem acostésseu acostéssim acostéssiu acostí alg bal bal (1) occ sept val v
акостирам
(nàutica) Arrambar el costat d'una nau.

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acostum acostuma acostumada acostumades acostumam acostumant acostumar acostumara acostumaran acostumarem acostumaren acostumares acostumareu acostumaria acostumarien acostumaries acostumarà acostumaràs acostumaré acostumaríem acostumaríeu acostumassen acostumasses acostumassin acostumassis acostumat acostumats acostumau acostumava acostumaven acostumaves acostume acostumem acostumen acostumes acostumessen acostumesses acostumessin acostumessis acostumeu acostumi acostumin acostumis acostumo acostumà acostumàrem acostumàreu acostumàs acostumàssem acostumàsseu acostumàssim acostumàssiu acostumàvem acostumàveu acostumés acostuméssem acostumésseu acostuméssim acostuméssiu acostumí alg bal bal (1) occ sept val v
свиквам
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
Tenir de costum.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acotxar /a.koˈt͡ʃa/ /a.koˈt͡ʃaɾ/ /ə.koˈt͡ʃa/ /ə.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acotx acotxa acotxada acotxades acotxam acotxant acotxar acotxara acotxaran acotxarem acotxaren acotxares acotxareu acotxaria acotxarien acotxaries acotxarà acotxaràs acotxaré acotxaríem acotxaríeu acotxassen acotxasses acotxassin acotxassis acotxat acotxats acotxau acotxava acotxaven acotxaves acotxe acotxem acotxen acotxes acotxessen acotxesses acotxessin acotxessis acotxeu acotxi acotxin acotxis acotxo acotxà acotxàrem acotxàreu acotxàs acotxàssem acotxàsseu acotxàssim acotxàssiu acotxàvem acotxàveu acotxés acotxéssem acotxésseu acotxéssim acotxéssiu acotxí bal bal (1) occ sept val v
подпъхвам
Fer que la roba abrigui bé algú, sobretot en el llit.

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
прираст
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
акредита́ция

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acredit acredita acreditada acreditades acreditam acreditant acreditar acreditara acreditaran acreditarem acreditaren acreditares acreditareu acreditaria acreditarien acreditaries acreditarà acreditaràs acreditaré acreditaríem acreditaríeu acreditassen acreditasses acreditassin acreditassis acreditat acreditats acreditau acreditava acreditaven acreditaves acredite acreditem acrediten acredites acreditessen acreditesses acreditessin acreditessis acrediteu acrediti acreditin acreditis acredito acredità acreditàrem acreditàreu acreditàs acreditàssem acreditàsseu acreditàssim acreditàssiu acreditàvem acreditàveu acredités acreditéssem acreditésseu acreditéssim acreditéssiu acredití alg bal bal (1) occ sept val v
акредитирам
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.
Donar proves de la certesa d'alguna cosa.

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
акроба́тика
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
акрофобия

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
акромега́лия

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
безцветен

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
акроним
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
акростих

acta /ˈak.ta/ n fem
протоко́л

acte /ˈak.te/ n masc
акт
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

actini /əkˈti.ni/ n masc
акти́ний актиний

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
нагласа

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
активен
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
актив
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actiu activ activa activada activades activam activant activar activara activaran activarem activaren activares activareu activaria activarien activaries activarà activaràs activaré activaríem activaríeu activassen activasses activassin activassis activat activats activau activava activaven activaves active activem activen actives activessen activesses activessin activessis activeu activi activin activis activo activà activàrem activàreu activàs activàssem activàsseu activàssim activàssiu activàvem activàveu activés activéssem activésseu activéssim activéssiu activí alg bal bal (1) occ sept val v
активизирам
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
де́йност активност

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
актьо́р актьор

actriu /akˈtɾiw/ n fem
актри́са актриса

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
представле́ние
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
текущ

actualitat /ak.tu.a.ɫiˈtat/ /ək.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
актуалност

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
aктуализирам актуализирам

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
понастоящем

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
играя

acudit n masc
анекдо́т
Dita aguda, enginyosa.
виц
Història breu còmica d’intenció humorística.

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
акумулирам
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
акупункту́ра

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
внимателно

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
обвине́ние

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
обвиня́вам
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
вини́телен
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
вини́телен
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
акация

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ацетилов

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
приспособяване адаптация
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
приспособявам

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
зави́симост

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
доба́вка
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
наркома́н
Persona molt inclinada a alguna cosa.

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ addueix addueixen addueixes addueixi addueixin addueixis addueixo adduesc adduesqui adduesquin adduesquis adduint adduir adduiran adduirem adduireu adduiria adduirien adduiries adduirà adduiràs adduiré adduiríem adduiríeu adduí adduíem adduíeu adduírem adduíreu adduís adduíssem adduísseu adduíssim adduíssiu adduïa adduïda adduïdes adduïen adduïes adduïguem adduïgueu adduïm adduïra adduïren adduïres adduïsc adduïsca adduïsquen adduïsques adduïssen adduïsses adduïssin adduïssis adduït adduïts adduïu adduïx adduïxen adduïxes adduïxo bal n-occ occ sept val v
изтъквам

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
адекватен

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ adhereix adhereixen adhereixes adhereixi adhereixin adhereixis adhereixo adheresc adheresqui adheresquin adheresquis adheria adherida adherides adherien adheries adheriguem adherigueu adherim adherint adherir adherira adheriran adherirem adheriren adherires adherireu adheriria adheririen adheriries adherirà adheriràs adheriré adheriríem adheriríeu adherisc adherisca adherisquen adherisques adherissen adherisses adherissin adherissis adherit adherits adheriu adherix adherixen adherixes adherixo adherí adheríem adheríeu adherírem adheríreu adherís adheríssem adherísseu adheríssim adheríssiu bal n-occ occ sept val v
прилепвам

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
лепе́нка
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
близък

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
прилагателно име

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
управле́ние

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. administr administra administrada administrades administram administrant administrar administrara administraran administrarem administraren administrares administrareu administraria administrarien administraries administrarà administraràs administraré administraríem administraríeu administrassen administrasses administrassin administrassis administrat administrats administrau administrava administraven administraves administre administrem administren administres administressen administresses administressin administressis administreu administri administrin administris administro administrà administràrem administràreu administràs administràssem administràsseu administràssim administràssiu administràvem administràveu administrés administréssem administrésseu administréssim administréssiu administrí alg bal bal (1) occ sept val v
администри́рам

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
административен

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
адмира́ция

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. admir admira admirada admirades admiram admirant admirar admirara admiraran admirarem admiraren admirares admirareu admiraria admirarien admiraries admirarà admiraràs admiraré admiraríem admiraríeu admirassen admirasses admirassin admirassis admirat admirats admirau admirava admiraven admiraves admire admirem admiren admires admiressen admiresses admiressin admiressis admireu admiri admirin admiris admiro admirà admiràrem admiràreu admiràs admiràssem admiràsseu admiràssim admiràssiu admiràvem admiràveu admirés admiréssem admirésseu admiréssim admiréssiu admirí alg bal bal (1) occ sept val v
адмирирам
Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
приемане

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
тор
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
кожарска работилница

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
девойка юноша
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
девойка юноша
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
юношество

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
бо́лен

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adon adona adonada adonades adonam adonant adonar adonara adonaran adonarem adonaren adonares adonareu adonaria adonarien adonaries adonarà adonaràs adonaré adonaríem adonaríeu adonassen adonasses adonassin adonassis adonat adonats adonau adonava adonaven adonaves adone adonem adonen adones adonessen adonesses adonessin adonessis adoneu adoni adonin adonis adono adonà adonàrem adonàreu adonàs adonàssem adonàsseu adonàssim adonàssiu adonàvem adonàveu adonés adonéssem adonésseu adonéssim adonéssiu adoní alg bal bal (1) occ sept val v
осъзнавам

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
осиновяване

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adopt adopta adoptada adoptades adoptam adoptant adoptar adoptara adoptaran adoptarem adoptaren adoptares adoptareu adoptaria adoptarien adoptaries adoptarà adoptaràs adoptaré adoptaríem adoptaríeu adoptassen adoptasses adoptassin adoptassis adoptat adoptats adoptau adoptava adoptaven adoptaves adopte adoptem adopten adoptes adoptessen adoptesses adoptessin adoptessis adopteu adopti adoptin adoptis adopto adoptà adoptàrem adoptàreu adoptàs adoptàssem adoptàsseu adoptàssim adoptàssiu adoptàvem adoptàveu adoptés adoptéssem adoptésseu adoptéssim adoptéssiu adoptí alg bal bal (1) occ sept val v
осиновя́
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
боготворя́
Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
заспал

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ adquireix adquireixen adquireixes adquireixi adquireixin adquireixis adquireixo adquiresc adquiresqui adquiresquin adquiresquis adquiria adquirida adquirides adquirien adquiries adquiriguem adquirigueu adquirim adquirint adquirir adquirira adquiriran adquirirem adquiriren adquirires adquirireu adquiriria adquiririen adquiriries adquirirà adquiriràs adquiriré adquiriríem adquiriríeu adquirisc adquirisca adquirisquen adquirisques adquirissen adquirisses adquirissin adquirissis adquirit adquirits adquiriu adquirix adquirixen adquirixes adquirixo adquirí adquiríem adquiríeu adquirírem adquiríreu adquirís adquiríssem adquirísseu adquiríssim adquiríssiu bal n-occ occ sept val v
придобивам
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
адреналин

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
адрéс адрес
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
адреси́рам
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
въ́зрастен
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
въ́зрастен
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adulter adultera adulterada adulterades adulteram adulterant adulterar adulterara adulteraran adulterarem adulteraren adulterares adulterareu adulteraria adulterarien adulteraries adulterarà adulteraràs adulteraré adulteraríem adulteraríeu adulterassen adulterasses adulterassin adulterassis adulterat adulterats adulterau adulterava adulteraven adulteraves adultere adulterem adulteren adulteres adulteressen adulteresses adulteressin adulteressis adultereu adulteri adulterin adulteris adultero adulterà adulteràrem adulteràreu adulteràs adulteràssem adulteràsseu adulteràssim adulteràssiu adulteràvem adulteràveu adulterés adulteréssem adulterésseu adulteréssim adulteréssiu adulterí alg bal bal (1) occ sept val v
фалшифицирам

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
прелюбодея́ние

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
наречие

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
враждебен

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
проти́вник

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
предупреждавам
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
предупрежде́ние

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. advoc advoca advocada advocades advocam advocant advocar advocara advocaran advocarem advocaren advocares advocareu advocaria advocarien advocaries advocarà advocaràs advocaré advocaríem advocaríeu advocassen advocasses advocassin advocassis advocat advocats advocau advocava advocaven advocaves advoco advocà advocàrem advocàreu advocàs advocàssem advocàsseu advocàssim advocàssiu advocàvem advocàveu advoque advoquem advoquen advoques advoquessen advoquesses advoquessin advoquessis advoqueu advoqui advoquin advoquis advoqués advoquéssem advoquésseu advoquéssim advoquéssiu advoquí bal bal (1) occ sept val v
застъпвам се за

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
адвокат

adéu /əˈðew/ Interjection
ча́о
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
блуден
Que comet o implica adulteri.

aero- prefix
а́еро-

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
съд на въздушна възглавница

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
самолет
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
аерона́втика

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
летище

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
аерозо́л

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
въздействам
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
обич
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
любящ

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
прибавям
Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
връзка
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
афганистански

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
акордирам
Trempar els instruments dels músics.
Cantar, sonar amb afinació.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
афините́т

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
твърдение

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
наставка
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
афоризъм

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
сполучливо

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
късметлийски

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
африкански
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
африканец
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
африкаанс африкански

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
взе́мам вземам
Prendre amb la mà alguna cosa.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
дне́вен ред

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
коленича

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
аге́нт
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
аге́нт
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
агностици́зъм

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
агности́к

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
агония

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agonitz agonitza agonitzada agonitzades agonitzam agonitzant agonitzar agonitzara agonitzaran agonitzarem agonitzaren agonitzares agonitzareu agonitzaria agonitzarien agonitzaries agonitzarà agonitzaràs agonitzaré agonitzaríem agonitzaríeu agonitzassen agonitzasses agonitzassin agonitzassis agonitzat agonitzats agonitzau agonitzava agonitzaven agonitzaves agonitze agonitzem agonitzen agonitzes agonitzessen agonitzesses agonitzessin agonitzessis agonitzeu agonitzi agonitzin agonitzis agonitzo agonitzà agonitzàrem agonitzàreu agonitzàs agonitzàssem agonitzàsseu agonitzàssim agonitzàssiu agonitzàvem agonitzàveu agonitzés agonitzéssem agonitzésseu agonitzéssim agonitzéssiu agonitzí bal bal (1) occ sept val v
агонизи́рам
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
дързък

agost /əˈɣost/ n masc
август
Vuitè mes de l'any.

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
харе́сам
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
благодара

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
агра́рен

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
вкиснат

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
агрега́т
Conjunt de coses o persones unides.
аташе́
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
агреси́вен

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
агреси́вност

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
агре́сия

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreuge agreugem agreugen agreuges agreugessen agreugesses agreugessin agreugessis agreugeu agreugi agreugin agreugis agreugés agreugéssem agreugésseu agreugéssim agreugéssiu agreugí agreuig agreuja agreujada agreujades agreujam agreujant agreujar agreujara agreujaran agreujarem agreujaren agreujares agreujareu agreujaria agreujarien agreujaries agreujarà agreujaràs agreujaré agreujaríem agreujaríeu agreujassen agreujasses agreujassin agreujassis agreujat agreujats agreujau agreujava agreujaven agreujaves agreujo agreujà agreujàrem agreujàreu agreujàs agreujàssem agreujàsseu agreujàssim agreujàssiu agreujàvem agreujàveu bal bal (1) occ sept val v
влошавам
Fer tornar més greu una situació.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
земеделие агрикулту́ра

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
землеме́р

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
агроно́мия

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
земеде́лски

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
агроно́м

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
игла
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
игла

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ n fem
морска игла
agulla (Syngnathus tenuirostris)

agut /əˈɣut/ adj masc
акутен

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
ага́

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
аге́нтство

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
вчера
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
вода́ вода
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguafort /ˌaj.ɣwaˈfɔɾt/ /ˌaj.ɣwəˈfɔrt/ n masc
офорт

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
аквамарин

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
мочурище

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
ракия

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
терпенти́н

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
аймара
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
аймара
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
аймара
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
въ̀здух въздух
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
проветрявам

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
тесла́

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
моти́ка

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
вдигам
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
подми́шница

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
кран
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així així adv
бива

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
няма проблем

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
по́мощ помощ
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
помо́щник
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
пома́гам помагам

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
кметство
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajunt ajunta ajuntada ajuntades ajuntam ajuntant ajuntar ajuntara ajuntaran ajuntarem ajuntaren ajuntares ajuntareu ajuntaria ajuntarien ajuntaries ajuntarà ajuntaràs ajuntaré ajuntaríem ajuntaríeu ajuntassen ajuntasses ajuntassin ajuntassis ajuntat ajuntats ajuntau ajuntava ajuntaven ajuntaves ajunte ajuntem ajunten ajuntes ajuntessen ajuntesses ajuntessin ajuntessis ajunteu ajunti ajuntin ajuntis ajunto ajuntà ajuntàrem ajuntàreu ajuntàs ajuntàssem ajuntàsseu ajuntàssim ajuntàssiu ajuntàvem ajuntàveu ajuntés ajuntéssem ajuntésseu ajuntéssim ajuntéssiu ajuntí alg bal bal (1) occ sept val v
обединя́
Unir unes coses amb altres.
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
нагласявам
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
крило
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
алабастър
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
дестилатор

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
аларма
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alarm alarma alarmada alarmades alarmam alarmant alarmar alarmara alarmaran alarmarem alarmaren alarmares alarmareu alarmaria alarmarien alarmaries alarmarà alarmaràs alarmaré alarmaríem alarmaríeu alarmassen alarmasses alarmassin alarmassis alarmat alarmats alarmau alarmava alarmaven alarmaves alarme alarmem alarmen alarmes alarmessen alarmesses alarmessin alarmessis alarmeu alarmi alarmin alarmis alarmo alarmà alarmàrem alarmàreu alarmàs alarmàssem alarmàsseu alarmàssim alarmàssiu alarmàvem alarmàveu alarmés alarméssem alarmésseu alarméssim alarméssiu alarmí alg bal bal (1) occ sept val v
алармирам

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ alada adj masc
крила́т

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
дорест

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
зора
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
зори

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
албански Албански
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
албатрос

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
кайси́я кайсия

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
кайсия

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
патладжа́н

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
патладжа́н патладжан

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
албинизъм

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
блескач

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
албумин

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
алкалоид

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
алкохол

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
алкохоли́зъм

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcoholitz alcoholitza alcoholitzada alcoholitzades alcoholitzam alcoholitzant alcoholitzar alcoholitzara alcoholitzaran alcoholitzarem alcoholitzaren alcoholitzares alcoholitzareu alcoholitzaria alcoholitzarien alcoholitzaries alcoholitzarà alcoholitzaràs alcoholitzaré alcoholitzaríem alcoholitzaríeu alcoholitzassen alcoholitzasses alcoholitzassin alcoholitzassis alcoholitzat alcoholitzats alcoholitzau alcoholitzava alcoholitzaven alcoholitzaves alcoholitze alcoholitzem alcoholitzen alcoholitzes alcoholitzessen alcoholitzesses alcoholitzessin alcoholitzessis alcoholitzeu alcoholitzi alcoholitzin alcoholitzis alcoholitzo alcoholitzà alcoholitzàrem alcoholitzàreu alcoholitzàs alcoholitzàssem alcoholitzàsseu alcoholitzàssim alcoholitzàssiu alcoholitzàvem alcoholitzàveu alcoholitzés alcoholitzéssem alcoholitzésseu alcoholitzéssim alcoholitzéssiu alcoholitzí alg bal bal (1) occ sept val v
алкохолизирам

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
алкохо́лик
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
алкохо́лик
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
алдехид

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ aleatòria adj masc
случаен

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
радост
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
немски
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Немски немски
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
ши́ло

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
тревога

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
перка плавник
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
а́лфа

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
грамотен

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
азбука

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
люцерна

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
офицер

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
дисаги

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
босилек

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
водорасло

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
алжирски
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
алгоритъм

algun /aɫˈɣun/ adj masc
няколко

algú /aɫˈɣu/ pronoun
някой

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
обединение
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Pacte, convenció.
Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
съюзнически
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
кле́щи

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
отчуждаване
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
хранене

all /ˈaʎ/ n masc
чесън чеснов лук
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
удължавам
Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
лави́на лавина

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
бозая

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ alleugereix alleugereixen alleugereixes alleugereixi alleugereixin alleugereixis alleugereixo alleugeresc alleugeresqui alleugeresquin alleugeresquis alleugeria alleugerida alleugerides alleugerien alleugeries alleugeriguem alleugerigueu alleugerim alleugerint alleugerir alleugerira alleugeriran alleugerirem alleugeriren alleugerires alleugerireu alleugeriria alleugeririen alleugeriries alleugerirà alleugeriràs alleugeriré alleugeriríem alleugeriríeu alleugerisc alleugerisca alleugerisquen alleugerisques alleugerissen alleugerisses alleugerissin alleugerissis alleugerit alleugerits alleugeriu alleugerix alleugerixen alleugerixes alleugerixo alleugerí alleugeríem alleugeríeu alleugerírem alleugeríreu alleugerís alleugeríssem alleugerísseu alleugeríssim alleugeríssiu bal n-occ occ sept val v
осветявам
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleuge alleugem alleugen alleuges alleugessen alleugesses alleugessin alleugessis alleugeu alleugi alleugin alleugis alleugés alleugéssem alleugésseu alleugéssim alleugéssiu alleugí alleuig alleuja alleujada alleujades alleujam alleujant alleujar alleujara alleujaran alleujarem alleujaren alleujares alleujareu alleujaria alleujarien alleujaries alleujarà alleujaràs alleujaré alleujaríem alleujaríeu alleujassen alleujasses alleujassin alleujassis alleujat alleujats alleujau alleujava alleujaven alleujaves alleujo alleujà alleujàrem alleujàreu alleujàs alleujàssem alleujàsseu alleujàssim alleujàssiu alleujàvem alleujàveu bal bal (1) occ sept val v
успокоявам

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliber allibera alliberada alliberades alliberam alliberant alliberar alliberara alliberaran alliberarem alliberaren alliberares alliberareu alliberaria alliberarien alliberaries alliberarà alliberaràs alliberaré alliberaríem alliberaríeu alliberassen alliberasses alliberassin alliberassis alliberat alliberats alliberau alliberava alliberaven alliberaves allibere alliberem alliberen alliberes alliberessen alliberesses alliberessin alliberessis allibereu alliberi alliberin alliberis allibero alliberà alliberàrem alliberàreu alliberàs alliberàssem alliberàsseu alliberàssim alliberàssiu alliberàvem alliberàveu alliberés alliberéssem alliberésseu alliberéssim alliberéssiu alliberí bal bal (1) occ sept val v
освободя́
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allig alliga alligada alligades alligam alligant alligar alligara alligaran alligarem alligaren alligares alligareu alligaria alligarien alligaries alligarà alligaràs alligaré alligaríem alligaríeu alligassen alligasses alligassin alligassis alligat alligats alligau alligava alligaven alligaves alligo alligue alliguem alliguen alligues alliguessen alliguesses alliguessin alliguessis alligueu alligui alliguin alliguis alligués alliguéssem alliguésseu alliguéssim alliguéssiu alliguí alligà alligàrem alligàreu alligàs alligàssem alligàsseu alligàssim alligàssiu alligàvem alligàveu bal bal (1) occ sept val v
обединявам се

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
аиоли

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allisa allisada allisades allisam allisant allisar allisara allisaran allisarem allisaren allisares allisareu allisaria allisarien allisaries allisarà allisaràs allisaré allisaríem allisaríeu allisassen allisasses allisassin allisassis allisat allisats allisau allisava allisaven allisaves allise allisem allisen allises allisessen allisesses allisessin allisessis alliseu allisi allisin allisis alliso allisà allisàrem allisàreu allisàs allisàssem allisàsseu allisàssim allisàssiu allisàvem allisàveu allisés alliséssem allisésseu alliséssim alliséssiu allisí allís bal bal (1) occ sept val v
изглаждам
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allunatge n masc
прилуняване

allà /aˈʎa/ adv
там

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
алмана́х

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
поне́

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
адмирал

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
милости́ня милостиня

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
чучули́га
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
карагьоз
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
алод

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
алпака

alquibla n fem
ки́бла
Direcció cap on els musulmans s'orienten per pregar, cap a la Meca.

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
алхимик

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
алхи́мия

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
висок
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
висо́к
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
олта́р олтар

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
високоговори́тел

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
промяна
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
проме́ням
Modificar, canviar.

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg altern alterna alternada alternades alternam alternant alternar alternara alternaran alternarem alternaren alternares alternareu alternaria alternarien alternaries alternarà alternaràs alternaré alternaríem alternaríeu alternassen alternasses alternassin alternassis alternat alternats alternau alternava alternaven alternaves alterne alternem alternen alternes alternessen alternesses alternessin alternessis alterneu alterni alternin alternis alterno alternà alternàrem alternàreu alternàs alternàssem alternàsseu alternàssim alternàssiu alternàvem alternàveu alternés alternéssem alternésseu alternéssim alternéssiu alterní bal bal (1) occ sept val v
редувам се

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
алтернати́вен

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
плато

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
друг

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
алтруи́зъм

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
висота

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
сти́пца

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
алуминий алуми́ний

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
авокадо

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
алвео́ла
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·leg al·lega al·legada al·legades al·legam al·legant al·legar al·legara al·legaran al·legarem al·legaren al·legares al·legareu al·legaria al·legarien al·legaries al·legarà al·legaràs al·legaré al·legaríem al·legaríeu al·legassen al·legasses al·legassin al·legassis al·legat al·legats al·legau al·legava al·legaven al·legaves al·lego al·legue al·leguem al·leguen al·legues al·leguessen al·leguesses al·leguessin al·leguessis al·legueu al·legui al·leguin al·leguis al·legués al·leguéssem al·leguésseu al·leguéssim al·leguéssiu al·leguí al·legà al·legàrem al·legàreu al·legàs al·legàssem al·legàsseu al·legàssim al·legàssiu al·legàvem al·legàveu bal bal (1) occ sept val v
твърдя
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
алего́рия

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
алел

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
алелу́я

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
алигатор

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
алитерация

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
халюцина́ция

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg al·lucina al·lucinada al·lucinades al·lucinam al·lucinant al·lucinar al·lucinara al·lucinaran al·lucinarem al·lucinaren al·lucinares al·lucinareu al·lucinaria al·lucinarien al·lucinaries al·lucinarà al·lucinaràs al·lucinaré al·lucinaríem al·lucinaríeu al·lucinassen al·lucinasses al·lucinassin al·lucinassis al·lucinat al·lucinats al·lucinau al·lucinava al·lucinaven al·lucinaves al·lucine al·lucinem al·lucinen al·lucines al·lucinessen al·lucinesses al·lucinessin al·lucinessis al·lucineu al·lucini al·lucinin al·lucinis al·lucino al·lucinà al·lucinàrem al·lucinàreu al·lucinàs al·lucinàssem al·lucinàsseu al·lucinàssim al·lucinàssiu al·lucinàvem al·lucinàveu al·lucinés al·lucinéssem al·lucinésseu al·lucinéssim al·lucinéssiu al·luciní al·lucín bal bal (1) occ sept val v
халюцинирам
(intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
алю́зия

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
але́ргия

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
алергичен

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
лост

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
вдишване дъх

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
кри́я
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amalgamar /a.maɫ.ɣaˈma/ /a.maɫ.ɣaˈmaɾ/ /ə.məɫ.ɣəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amalgam amalgama amalgamada amalgamades amalgamam amalgamant amalgamar amalgamara amalgamaran amalgamarem amalgamaren amalgamares amalgamareu amalgamaria amalgamarien amalgamaries amalgamarà amalgamaràs amalgamaré amalgamaríem amalgamaríeu amalgamassen amalgamasses amalgamassin amalgamassis amalgamat amalgamats amalgamau amalgamava amalgamaven amalgamaves amalgame amalgamem amalgamen amalgames amalgamessen amalgamesses amalgamessin amalgamessis amalgameu amalgami amalgamin amalgamis amalgamo amalgamà amalgamàrem amalgamàreu amalgamàs amalgamàssem amalgamàsseu amalgamàssim amalgamàssiu amalgamàvem amalgamàveu amalgamés amalgaméssem amalgamésseu amalgaméssim amalgaméssiu amalgamí bal bal (1) occ sept val v
амалгамирам
Barrejar i unir argent viu (mercuri) amb altres metalls.
En sentit ampli, barrejar.

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
маниерен

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
сала́та салата

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
мухомо́рка

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
любо́вник
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
оби́чам

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
дебаркирам
Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
горчив
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
горчивина

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
акостирам
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
амазонка
Genet quan és una dona.
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
с със
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
амбаса́да

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
пра́теник

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
амби́ция

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
обстано́вка
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
двойствен

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
кехлибарен

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
кехлиба́р
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
амбро́зия

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ ambulatòria adj masc
амбулато́рен
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
бъ́рза по́мощ

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
запла́ха

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
заплашителен
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
запла́швам заплашвам

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
амери́ций америций

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
америка́нец
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
америка́нец
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
аметист
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
аметист
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
баде́м бадем

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
земново́дно амфи́бия
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
амфитеа́тър

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
а́збест

amic /aˈmik/ n masc
приятел
Que té amistat.

amistat /a.misˈtat/ n fem
приятелство
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
дружелю́бен

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
амни́стия

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amnistia amnistiada amnistiades amnistiam amnistiant amnistiar amnistiara amnistiaran amnistiarem amnistiaren amnistiares amnistiareu amnistiaria amnistiarien amnistiaries amnistiarà amnistiaràs amnistiaré amnistiaríem amnistiaríeu amnistiassen amnistiasses amnistiassin amnistiassis amnistiat amnistiats amnistiau amnistiava amnistiaven amnistiaves amnistie amnistiem amnistien amnisties amnistiessen amnistiesses amnistiessin amnistiessis amnistieu amnistii amnistio amnistià amnistiàrem amnistiàreu amnistiàs amnistiàssem amnistiàsseu amnistiàssim amnistiàssiu amnistiàvem amnistiàveu amnistiés amnistiéssem amnistiésseu amnistiéssim amnistiéssiu amnistií amnistiï amnistiïn amnistiïs bal bal (1) occ sept val v
амнистирам

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
амнезия

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
поучавам
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
любо́в любов
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amortitz amortitza amortitzada amortitzades amortitzam amortitzant amortitzar amortitzara amortitzaran amortitzarem amortitzaren amortitzares amortitzareu amortitzaria amortitzarien amortitzaries amortitzarà amortitzaràs amortitzaré amortitzaríem amortitzaríeu amortitzassen amortitzasses amortitzassin amortitzassis amortitzat amortitzats amortitzau amortitzava amortitzaven amortitzaves amortitze amortitzem amortitzen amortitzes amortitzessen amortitzesses amortitzessin amortitzessis amortitzeu amortitzi amortitzin amortitzis amortitzo amortitzà amortitzàrem amortitzàreu amortitzàs amortitzàssem amortitzàsseu amortitzàssim amortitzàssiu amortitzàvem amortitzàveu amortitzés amortitzéssem amortitzésseu amortitzéssim amortitzéssiu amortitzí bal bal (1) occ sept val v
погасявам
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
влюбчи́в

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
а̀мпер

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
широ́к
Que té unes mides grans en amplària.

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplific amplifica amplificada amplificades amplificam amplificant amplificar amplificara amplificaran amplificarem amplificaren amplificares amplificareu amplificaria amplificarien amplificaries amplificarà amplificaràs amplificaré amplificaríem amplificaríeu amplificassen amplificasses amplificassin amplificassis amplificat amplificats amplificau amplificava amplificaven amplificaves amplifico amplificà amplificàrem amplificàreu amplificàs amplificàssem amplificàsseu amplificàssim amplificàssiu amplificàvem amplificàveu amplifique amplifiquem amplifiquen amplifiques amplifiquessen amplifiquesses amplifiquessin amplifiquessis amplifiqueu amplifiqui amplifiquin amplifiquis amplifiqués amplifiquéssem amplifiquésseu amplifiquéssim amplifiquéssiu amplifiquí bal bal (1) occ sept val v
увеличавам

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
амплитуда

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
бутилка
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
ампутация

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amput amputa amputada amputades amputam amputant amputar amputara amputaran amputarem amputaren amputares amputareu amputaria amputarien amputaries amputarà amputaràs amputaré amputaríem amputaríeu amputassen amputasses amputassin amputassis amputat amputats amputau amputava amputaven amputaves ampute amputem amputen amputes amputessen amputesses amputessin amputessis amputeu amputi amputin amputis amputo amputà amputàrem amputàreu amputàs amputàssem amputàsseu amputàssim amputàssiu amputàvem amputàveu amputés amputéssem amputésseu amputéssim amputéssiu amputí bal bal (1) occ sept val v
ампутирам

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
амуле́т

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
наго́ре
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
ами́н

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
сли́вица

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
анахрони́зъм

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
анаграма

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
неграмотен

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
неграмотност

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
анализи́рам

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
аналогия
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
анамнеза

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
оти́вам отивам
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
ана́рхия

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
анархизъм

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
анатомия

anatomitzar /a.na.to.miˈd͡za/ /a.na.to.miˈza/ /a.na.to.miˈzaɾ/ /ə.nə.to.miˈd͡za/ /ə.nə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatomitz anatomitza anatomitzada anatomitzades anatomitzam anatomitzant anatomitzar anatomitzara anatomitzaran anatomitzarem anatomitzaren anatomitzares anatomitzareu anatomitzaria anatomitzarien anatomitzaries anatomitzarà anatomitzaràs anatomitzaré anatomitzaríem anatomitzaríeu anatomitzassen anatomitzasses anatomitzassin anatomitzassis anatomitzat anatomitzats anatomitzau anatomitzava anatomitzaven anatomitzaves anatomitze anatomitzem anatomitzen anatomitzes anatomitzessen anatomitzesses anatomitzessin anatomitzessis anatomitzeu anatomitzi anatomitzin anatomitzis anatomitzo anatomitzà anatomitzàrem anatomitzàreu anatomitzàs anatomitzàssem anatomitzàsseu anatomitzàssim anatomitzàssiu anatomitzàvem anatomitzàveu anatomitzés anatomitzéssem anatomitzésseu anatomitzéssim anatomitzéssiu anatomitzí bal bal (1) occ sept val v
анатомизирам

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
ханш

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg ancor ancora ancorada ancorades ancoram ancorant ancorar ancorara ancoraran ancorarem ancoraren ancorares ancorareu ancoraria ancorarien ancoraries ancorarà ancoraràs ancoraré ancoraríem ancoraríeu ancorassen ancorasses ancorassin ancorassis ancorat ancorats ancorau ancorava ancoraven ancoraves ancore ancorem ancoren ancores ancoressen ancoresses ancoressin ancoressis ancoreu ancori ancorin ancoris ancoro ancorà ancoràrem ancoràreu ancoràs ancoràssem ancoràsseu ancoràssim ancoràssiu ancoràvem ancoràveu ancorés ancoréssem ancorésseu ancoréssim ancoréssiu ancorí bal bal (1) occ sept val v
закотвям

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
андрои́д

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
пръстен
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anestesia anestesiada anestesiades anestesiam anestesiant anestesiar anestesiara anestesiaran anestesiarem anestesiaren anestesiares anestesiareu anestesiaria anestesiarien anestesiaries anestesiarà anestesiaràs anestesiaré anestesiaríem anestesiaríeu anestesiassen anestesiasses anestesiassin anestesiassis anestesiat anestesiats anestesiau anestesiava anestesiaven anestesiaves anestesie anestesiem anestesien anestesies anestesiessen anestesiesses anestesiessin anestesiessis anestesieu anestesii anestesio anestesià anestesiàrem anestesiàreu anestesiàs anestesiàssem anestesiàsseu anestesiàssim anestesiàssiu anestesiàvem anestesiàveu anestesiés anestesiéssem anestesiésseu anestesiéssim anestesiéssiu anestesií anestesiï anestesiïn anestesiïs bal bal (1) occ sept val v
анестезирам

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
анестезия

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
ъ́гъл
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
прав ъ́гъл

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
англосаксо́нски
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
англосаксо́нски
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
английски
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
змио́рка

anguila elèctrica n fem
електрическа змиорка

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
мъче́ние

animació n fem
анима́ция

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
живо́тно

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anim anima animada animades animam animant animar animara animaran animarem animaren animares animareu animaria animarien animaries animarà animaràs animaré animaríem animaríeu animassen animasses animassin animassis animat animats animau animava animaven animaves anime animem animen animes animessen animesses animessin animessis animeu animi animin animis animo animà animàrem animàreu animàs animàssem animàsseu animàssim animàssiu animàvem animàveu animés animéssem animésseu animéssim animéssiu animí bal bal (1) occ sept val v
вживявам
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
вче́ра вечерта́
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anivell anivella anivellada anivellades anivellam anivellant anivellar anivellara anivellaran anivellarem anivellaren anivellares anivellareu anivellaria anivellarien anivellaries anivellarà anivellaràs anivellaré anivellaríem anivellaríeu anivellassen anivellasses anivellassin anivellassis anivellat anivellats anivellau anivellava anivellaven anivellaves anivelle anivellem anivellen anivelles anivellessen anivellesses anivellessin anivellessis anivelleu anivelli anivellin anivellis anivello anivellà anivellàrem anivellàreu anivellàs anivellàssem anivellàsseu anivellàssim anivellàssiu anivellàvem anivellàveu anivellés anivelléssem anivellésseu anivelléssim anivelléssiu anivellí bal bal (1) occ sept val v
заравнявам
Posar un pla en posició horitzontal justa.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
годи́шнина
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
анион

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
ане́ксия

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
намаляващ болката

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anomena anomenada anomenades anomenam anomenant anomenar anomenara anomenaran anomenarem anomenaren anomenares anomenareu anomenaria anomenarien anomenaries anomenarà anomenaràs anomenaré anomenaríem anomenaríeu anomenassen anomenasses anomenassin anomenassis anomenat anomenats anomenau anomenava anomenaven anomenaves anomene anomenem anomenen anomenes anomenessen anomenesses anomenessin anomenessis anomeneu anomeni anomenin anomenis anomeno anomenà anomenàrem anomenàreu anomenàs anomenàssem anomenàsseu anomenàssim anomenàssiu anomenàvem anomenàveu anomenés anomenéssem anomenésseu anomenéssim anomenéssiu anomení anomèn bal bal (1) occ sept val v
именувам
Posar nom.

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
необичаен

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
ненормалност

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
анорексия

anorèxia nerviosa n fem
анорексия нервоза

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
дръжка
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
безпоко́йство

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
горящ от желание

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
лос
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
анте́на антена
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
преден

antibiòtic n masc
антибио́тик

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
очакване

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
антитяло

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
aнтифаши́зъм

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
античност

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
антимон

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
антисемитизъм

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
антология

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
антропоцентризъм

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
антрополо́гия

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
противоотро́ва противоотрова

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
антилопа

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
антипод
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
антони́м
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
годишен

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
пръстеновиден
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
отменям
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
обя́ва
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
рекла́ма
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
ди́ктор
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
анонсирам
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Comunicar en veu alta, l'àrbitre o el jutge de cadira, la puntuació obtinguda al llarg d'un partit, les accions no vàlides, etc.

anus /ˈa.nus/ n masc
анус

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
година
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
високосна година

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
а́гне

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
годи́ни
Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
аналоги́чен

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
ана́лиз
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
анекдо́т

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
анемия

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
анасон
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
анони́мен
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
аорта

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
гася
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
витри́на
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
паркувам

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
органи
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
Pompa, ostentació.

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
външност

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
появяване

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ aparec aparega apareguda aparegudes apareguem apareguen apareguera aparegueren aparegueres aparegues apareguessen apareguesses apareguessin apareguessis aparegueu aparegui apareguin apareguis aparegut apareguts aparegué apareguérem apareguéreu aparegués apareguéssem apareguésseu apareguéssim apareguéssiu apareguí apareix apareixem apareixen apareixent apareixeran apareixerem apareixereu apareixeria apareixerien apareixeries apareixerà apareixeràs apareixeré apareixeríem apareixeríeu apareixes apareixeu apareixia apareixien apareixies apareixíem apareixíeu aparèixer occ val v
появявам се
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
апа́тия

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apedace apedacem apedacen apedaces apedacessen apedacesses apedacessin apedacessis apedaceu apedaci apedacin apedacis apedacés apedacéssem apedacésseu apedacéssim apedacéssiu apedací apedaç apedaça apedaçada apedaçades apedaçam apedaçant apedaçar apedaçara apedaçaran apedaçarem apedaçaren apedaçares apedaçareu apedaçaria apedaçarien apedaçaries apedaçarà apedaçaràs apedaçaré apedaçaríem apedaçaríeu apedaçassen apedaçasses apedaçassin apedaçassis apedaçat apedaçats apedaçau apedaçava apedaçaven apedaçaves apedaço apedaçà apedaçàrem apedaçàreu apedaçàs apedaçàssem apedaçàsseu apedaçàssim apedaçàssiu apedaçàvem apedaçàveu bal bal (1) occ sept val v
кърпя

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
обжалване
(dret) Acció d'apel·lar.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
аперити́в
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
целина керевиз

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
аплодисме́нти

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
аплодирам

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
приложе́ние

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
апокали́псис

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
апогей
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apologitz apologitza apologitzada apologitzades apologitzam apologitzant apologitzar apologitzara apologitzaran apologitzarem apologitzaren apologitzares apologitzareu apologitzaria apologitzarien apologitzaries apologitzarà apologitzaràs apologitzaré apologitzaríem apologitzaríeu apologitzassen apologitzasses apologitzassin apologitzassis apologitzat apologitzats apologitzau apologitzava apologitzaven apologitzaves apologitze apologitzem apologitzen apologitzes apologitzessen apologitzesses apologitzessin apologitzessis apologitzeu apologitzi apologitzin apologitzis apologitzo apologitzà apologitzàrem apologitzàreu apologitzàs apologitzàssem apologitzàsseu apologitzàssim apologitzàssiu apologitzàvem apologitzàveu apologitzés apologitzéssem apologitzésseu apologitzéssim apologitzéssiu apologitzí bal bal (1) occ sept val v
извиня

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
апоптоза

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
апозиция

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
басирам се
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostrof apostrofa apostrofada apostrofades apostrofam apostrofant apostrofar apostrofara apostrofaran apostrofarem apostrofaren apostrofares apostrofareu apostrofaria apostrofarien apostrofaries apostrofarà apostrofaràs apostrofaré apostrofaríem apostrofaríeu apostrofassen apostrofasses apostrofassin apostrofassis apostrofat apostrofats apostrofau apostrofava apostrofaven apostrofaves apostrofe apostrofem apostrofen apostrofes apostrofessen apostrofesses apostrofessin apostrofessis apostrofeu apostrofi apostrofin apostrofis apostrofo apostrofà apostrofàrem apostrofàreu apostrofàs apostrofàssem apostrofàsseu apostrofàssim apostrofàssiu apostrofàvem apostrofàveu apostrofés apostroféssem apostrofésseu apostroféssim apostroféssiu apostrofí bal bal (1) occ sept val v
апострофирам
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ aprehenc aprehendran aprehendre aprehendrem aprehendreu aprehendria aprehendrien aprehendries aprehendrà aprehendràs aprehendré aprehendríem aprehendríeu aprehenem aprehenen aprehenent apreheneu aprehenga aprehenguem aprehenguen aprehenguera aprehengueren aprehengueres aprehengues aprehenguessen aprehenguesses aprehenguessin aprehenguessis aprehengueu aprehengui aprehenguin aprehenguis aprehengué aprehenguérem aprehenguéreu aprehengués aprehenguéssem aprehenguésseu aprehenguéssim aprehenguéssiu aprehenguí aprehenia aprehenien aprehenies aprehens apreheníem apreheníeu aprehesa apreheses aprehesos aprehèn aprehès aprehén aprehés bal occ val v
дола́вям
Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
у́ча се уча се

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
учене

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprim aprima aprimada aprimades aprimam aprimant aprimar aprimara aprimaran aprimarem aprimaren aprimares aprimareu aprimaria aprimarien aprimaries aprimarà aprimaràs aprimaré aprimaríem aprimaríeu aprimassen aprimasses aprimassin aprimassis aprimat aprimats aprimau aprimava aprimaven aprimaves aprime aprimem aprimen aprimes aprimessen aprimesses aprimessin aprimessis aprimeu aprimi aprimin aprimis aprimo aprimà aprimàrem aprimàreu aprimàs aprimàssem aprimàsseu aprimàssim aprimàssiu aprimàvem aprimàveu aprimés apriméssem aprimésseu apriméssim apriméssiu aprimí bal bal (1) occ sept val v
изтънявам
Fer tornar més prim.

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
одобре́ние

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
одобря́
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
приблизи́телно о́коло

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
дарба

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
по́йнтер
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
домо́гвам се
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyeg apunyega apunyegada apunyegades apunyegam apunyegant apunyegar apunyegara apunyegaran apunyegarem apunyegaren apunyegares apunyegareu apunyegaria apunyegarien apunyegaries apunyegarà apunyegaràs apunyegaré apunyegaríem apunyegaríeu apunyegassen apunyegasses apunyegassin apunyegassis apunyegat apunyegats apunyegau apunyegava apunyegaven apunyegaves apunyego apunyegue apunyeguem apunyeguen apunyegues apunyeguessen apunyeguesses apunyeguessin apunyeguessis apunyegueu apunyegui apunyeguin apunyeguis apunyegués apunyeguéssem apunyeguésseu apunyeguéssim apunyeguéssiu apunyeguí apunyegà apunyegàrem apunyegàreu apunyegàs apunyegàssem apunyegàsseu apunyegàssim apunyegàssiu apunyegàvem apunyegàveu bal bal (1) occ sept val v
удрям с юмрук

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
апатичен

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
приложе́ние
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
апо́стол апостол

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
акварел

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
аква́риум аквариум
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
во́ден

aquí /aˈki/ adv
ту́ка
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
акведу́кт

ara /ˈa.ɾa/ adv
сега

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
арабеск

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ n fem
арабизация

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
плуг

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
староарамейски език
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
паяк
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
трънка
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
ми́то

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ arbitrària adj masc
произволен
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
кумарка

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
дърво́ дърво
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
дърво
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre de l'amor n masc
див рожков

arbust /aɾˈbust/ n masc
храст

arc n masc
лък
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
арка дъга
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
небесна дъга

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
стар

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
архаизъм
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
архонт

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
горещ

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
аре́на
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
херинга
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
публична реч
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
сребро́

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
сребрист

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
аржентински
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
аржентинец
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
глина

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
сленг

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
аргумент

argumentació n fem
аргументация

argó /ərˈɡo/ n masc
аргон

ari /ˈa.ɾi/ ària adj masc
ари́йка

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
аристократически

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
аристокра́т

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
аритме́тика

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
оръ̀жие оръжие
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
хла́дно оръ́жие

arma de destrucció massiva n fem
оръ́жие за ма́сово поразя́ване
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
армада

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
бронено́сец

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
броня́
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
армирам
Proveir d'armes ofensives o defensives.
(handbol, pilota basca) Disposar el braç en la postura adequada per fer un llançament.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
шкаф

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
арменски

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
жиле́тка

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
моле́ц молец
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aromatitzar /a.ɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.ɾo.ma.tiˈza/ /a.ɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.ɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.ɾu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aromatitz aromatitza aromatitzada aromatitzades aromatitzam aromatitzant aromatitzar aromatitzara aromatitzaran aromatitzarem aromatitzaren aromatitzares aromatitzareu aromatitzaria aromatitzarien aromatitzaries aromatitzarà aromatitzaràs aromatitzaré aromatitzaríem aromatitzaríeu aromatitzassen aromatitzasses aromatitzassin aromatitzassis aromatitzat aromatitzats aromatitzau aromatitzava aromatitzaven aromatitzaves aromatitze aromatitzem aromatitzen aromatitzes aromatitzessen aromatitzesses aromatitzessin aromatitzessis aromatitzeu aromatitzi aromatitzin aromatitzis aromatitzo aromatitzà aromatitzàrem aromatitzàreu aromatitzàs aromatitzàssem aromatitzàsseu aromatitzàssim aromatitzàssiu aromatitzàvem aromatitzàveu aromatitzés aromatitzéssem aromatitzésseu aromatitzéssim aromatitzéssiu aromatitzí bal bal (1) occ sept val v
ароматизирам

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
а́рфа арфа

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpon arpona arponada arponades arponam arponant arponar arponara arponaran arponarem arponaren arponares arponareu arponaria arponarien arponaries arponarà arponaràs arponaré arponaríem arponaríeu arponassen arponasses arponassin arponassis arponat arponats arponau arponava arponaven arponaves arpone arponem arponen arpones arponessen arponesses arponessin arponessis arponeu arponi arponin arponis arpono arponà arponàrem arponàreu arponàs arponàssem arponàsseu arponàssim arponàssiu arponàvem arponàveu arponés arponéssem arponésseu arponéssim arponéssiu arponí bal bal (1) occ sept val v
харпуни́рам

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
харпу́н

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
архиепископ

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
археология

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
археоло́г

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
архите́кт архитект

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
архитектура архитекту́ра
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
архитра́в

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
обица́

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
необмислен

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
корен
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
квадра́тен ко́рен

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
аре́ст

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
аресту́вам

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
присти́гане
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
стигам пристигам
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrisc arrisca arriscada arriscades arriscam arriscant arriscar arriscara arriscaran arriscarem arriscaren arriscares arriscareu arriscaria arriscarien arriscaries arriscarà arriscaràs arriscaré arriscaríem arriscaríeu arriscassen arriscasses arriscassin arriscassis arriscat arriscats arriscau arriscava arriscaven arriscaves arrisco arriscà arriscàrem arriscàreu arriscàs arriscàssem arriscàsseu arriscàssim arriscàssiu arriscàvem arriscàveu arrisque arrisquem arrisquen arrisques arrisquessen arrisquesses arrisquessin arrisquessis arrisqueu arrisqui arrisquin arrisquis arrisqués arrisquéssem arrisquésseu arrisquéssim arrisquéssiu arrisquí bal bal (1) occ sept val v
рискувам

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
арога́нтен

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
арпа

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ arrossega arrossegada arrossegades arrossegant arrossegar arrossegaran arrossegarem arrossegaren arrossegares arrossegareu arrossegaria arrossegarien arrossegaries arrossegarà arrossegaràs arrossegaré arrossegaríem arrossegaríeu arrossegat arrossegats arrossegava arrossegaven arrossegaves arrossego arrossegue arrosseguem arrosseguen arrossegues arrosseguessen arrosseguesses arrosseguessin arrosseguessis arrossegueu arrossegui arrosseguin arrosseguis arrossegués arrosseguéssem arrosseguésseu arrosseguéssim arrosseguéssiu arrosseguí arrossegà arrossegàrem arrossegàreu arrossegàvem arrossegàveu occ sept v
вла́ча
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
бръ̀чка
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrug arruga arrugada arrugades arrugam arrugant arrugar arrugara arrugaran arrugarem arrugaren arrugares arrugareu arrugaria arrugarien arrugaries arrugarà arrugaràs arrugaré arrugaríem arrugaríeu arrugassen arrugasses arrugassin arrugassis arrugat arrugats arrugau arrugava arrugaven arrugaves arrugo arrugue arruguem arruguen arrugues arruguessen arruguesses arruguessin arruguessis arrugueu arrugui arruguin arruguis arrugués arruguéssem arruguésseu arruguéssim arruguéssiu arruguí arrugà arrugàrem arrugàreu arrugàs arrugàssem arrugàsseu arrugàssim arrugàssiu arrugàvem arrugàveu bal bal (1) occ sept val v
смачквам

arròs /aˈrɔs/ n masc
ори́з ориз

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
арсен

art n
изку́ство изкуство
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
изкуство
Recreació d'una realitat amb obres creades

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
занаят

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
занаятчия
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
член
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
статия́ статия
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
ста́ва става
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. articul articula articulada articulades articulam articulant articular articulara articularan articularem articularen articulares articulareu articularia articularien articularies articularà articularàs articularé articularíem articularíeu articulassen articulasses articulassin articulassis articulat articulats articulau articulava articulaven articulaves articule articulem articulen articules articulessen articulesses articulessin articulessis articuleu articuli articulin articulis articulo articulà articulàrem articulàreu articulàs articulàssem articulàsseu articulàssim articulàssiu articulàvem articulàveu articulés articuléssem articulésseu articuléssim articuléssiu articulí bal bal (1) occ sept val v
артикулирам
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
изку́ствен

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
артиле́рия

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
худо́жник художник

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
артри́т

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
остеоартрит

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
артерия арте́рия
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
артистично

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ n masc
ерцхерцог

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
архипела́г

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
архи́в
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arxiu arxiv arxiva arxivada arxivades arxivam arxivant arxivar arxivara arxivaran arxivarem arxivaren arxivares arxivareu arxivaria arxivarien arxivaries arxivarà arxivaràs arxivaré arxivaríem arxivaríeu arxivassen arxivasses arxivassin arxivassis arxivat arxivats arxivau arxivava arxivaven arxivaves arxive arxivem arxiven arxives arxivessen arxivesses arxivessin arxivessis arxiveu arxivi arxivin arxivis arxivo arxivà arxivàrem arxivàreu arxivàs arxivàssem arxivàsseu arxivàssim arxivàssiu arxivàvem arxivàveu arxivés arxivéssem arxivésseu arxivéssim arxivéssiu arxiví bal bal (1) occ sept val v
архивирам

as /ˈas/ n masc
ас
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
азбест

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ ascendeix ascendeixen ascendeixes ascendeixi ascendeixin ascendeixis ascendeixo ascendesc ascendesqui ascendesquin ascendesquis ascendia ascendida ascendides ascendien ascendies ascendiguem ascendigueu ascendim ascendint ascendir ascendira ascendiran ascendirem ascendiren ascendires ascendireu ascendiria ascendirien ascendiries ascendirà ascendiràs ascendiré ascendiríem ascendiríeu ascendisc ascendisca ascendisquen ascendisques ascendissen ascendisses ascendissin ascendissis ascendit ascendits ascendiu ascendix ascendixen ascendixes ascendixo ascendí ascendíem ascendíeu ascendírem ascendíreu ascendís ascendíssem ascendísseu ascendíssim ascendíssiu bal n-occ occ sept val v
изгрявам
Anar cap amunt.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
възход
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
асансьо́р лифт

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
аскети́чен

ase /ˈa.zə/ n masc
магаре
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
асфа́лт

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
задушаване

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
убе́жище
Lloc protegit per als perseguits.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
азиатски
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
азиа́тски
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
а́стма астма

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
аспект

aspiració n fem
амбиция

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
прахосмука́чка прахосмукачка

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
домогвам се
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
груб
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ assaboreix assaboreixen assaboreixes assaboreixi assaboreixin assaboreixis assaboreixo assaboresc assaboresqui assaboresquin assaboresquis assaboria assaborida assaborides assaborien assabories assaboriguem assaborigueu assaborim assaborint assaborir assaborira assaboriran assaborirem assaboriren assaborires assaborireu assaboriria assaboririen assaboriries assaborirà assaboriràs assaboriré assaboriríem assaboriríeu assaborisc assaborisca assaborisquen assaborisques assaborissen assaborisses assaborissin assaborissis assaborit assaborits assaboriu assaborix assaborixen assaborixes assaborixo assaborí assaboríem assaboríeu assaborírem assaboríreu assaborís assaboríssem assaborísseu assaboríssim assaboríssiu bal n-occ occ sept val v
имам вкус на
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
есе
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assage assagem assagen assages assagessen assagesses assagessin assagessis assageu assagi assagin assagis assagés assagéssem assagésseu assagéssim assagéssiu assagí assaig assaja assajada assajades assajam assajant assajar assajara assajaran assajarem assajaren assajares assajareu assajaria assajarien assajaries assajarà assajaràs assajaré assajaríem assajaríeu assajassen assajasses assajassin assajassis assajat assajats assajau assajava assajaven assajaves assajo assajà assajàrem assajàreu assajàs assajàssem assajàsseu assajàssim assajàssiu assajàvem assajàveu bal bal (1) occ sept val v
репетирам

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
уби́йство

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
уби́ец убиец
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
жа́ден
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assegurar /a.se.ɣuˈɾa/ /a.se.ɣuˈɾaɾ/ /ə.sə.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assegur assegura assegurada assegurades asseguram assegurant assegurar assegurara asseguraran assegurarem asseguraren assegurares assegurareu asseguraria assegurarien asseguraries assegurarà asseguraràs asseguraré asseguraríem asseguraríeu assegurassen assegurasses assegurassin assegurassis assegurat assegurats assegurau assegurava asseguraven asseguraves assegure assegurem asseguren assegures asseguressen asseguresses asseguressin asseguressis assegureu asseguri assegurin asseguris asseguro assegurà asseguràrem asseguràreu asseguràs asseguràssem asseguràsseu asseguràssim asseguràssiu asseguràvem asseguràveu assegurés asseguréssem assegurésseu asseguréssim asseguréssiu assegurí bal bal (1) occ sept val v
застраховам

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
асамблея

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
посе́лище

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
напорист
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

asservir /a.serˈβi/ /a.seɾˈviɾ/ /a.seɾˈβi/ /ə.sərˈbi/ /ə.səɾˈvi/ asserveix asserveixen asserveixes asserveixi asserveixin asserveixis asserveixo asservesc asservesqui asservesquin asservesquis asservia asservida asservides asservien asservies asserviguem asservigueu asservim asservint asservir asservira asserviran asservirem asserviren asservires asservireu asserviria asservirien asserviries asservirà asserviràs asserviré asserviríem asserviríeu asservisc asservisca asservisquen asservisques asservissen asservisses asservissin asservissis asservit asservits asserviu asservix asservixen asservixes asservixo asserví asservíem asservíeu asservírem asservíreu asservís asservíssem asservísseu asservíssim asservíssiu bal n-occ occ sept val v
закрепостявам

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
тормо́з

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assetge assetgem assetgen assetges assetgessen assetgesses assetgessin assetgessis assetgeu assetgi assetgin assetgis assetgés assetgéssem assetgésseu assetgéssim assetgéssiu assetgí assetj assetja assetjada assetjades assetjam assetjant assetjar assetjara assetjaran assetjarem assetjaren assetjares assetjareu assetjaria assetjarien assetjaries assetjarà assetjaràs assetjaré assetjaríem assetjaríeu assetjassen assetjasses assetjassin assetjassis assetjat assetjats assetjau assetjava assetjaven assetjaves assetjo assetjà assetjàrem assetjàreu assetjàs assetjàssem assetjàsseu assetjàssim assetjàssiu assetjàvem assetjàveu bal bal (1) occ sept val v
обкръжавам
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
асимилация
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assimil assimila assimilada assimilades assimilam assimilant assimilar assimilara assimilaran assimilarem assimilaren assimilares assimilareu assimilaria assimilarien assimilaries assimilarà assimilaràs assimilaré assimilaríem assimilaríeu assimilassen assimilasses assimilassin assimilassis assimilat assimilats assimilau assimilava assimilaven assimilaves assimile assimilem assimilen assimiles assimilessen assimilesses assimilessin assimilessis assimileu assimili assimilin assimilis assimilo assimilà assimilàrem assimilàreu assimilàs assimilàssem assimilàsseu assimilàssim assimilàssiu assimilàvem assimilàveu assimilés assimiléssem assimilésseu assimiléssim assimiléssiu assimilí bal bal (1) occ sept val v
асимилирам
Fer que dues coses siguin similars.

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ assisteix assisteixen assisteixes assisteixi assisteixin assisteixis assisteixo assistesc assistesqui assistesquin assistesquis assistia assistida assistides assistien assisties assistiguem assistigueu assistim assistint assistir assistira assistiran assistirem assistiren assistires assistireu assistiria assistirien assistiries assistirà assistiràs assistiré assistiríem assistiríeu assistisc assistisca assistisquen assistisques assistissen assistisses assistissin assistissis assistit assistits assistiu assistix assistixen assistixes assistixo assistí assistíem assistíeu assistírem assistíreu assistís assistíssem assistísseu assistíssim assistíssiu bal n-occ occ sept val v
асистирам

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
по́мощ
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.
асистенция
(esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
(beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
асоциа́ция

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg associa associada associades associam associant associar associara associaran associarem associaren associares associareu associaria associarien associaries associarà associaràs associaré associaríem associaríeu associassen associasses associassin associassis associat associats associau associava associaven associaves associe associem associen associes associessen associesses associessin associessis associeu associi associo associà associàrem associàreu associàs associàssem associàsseu associàssim associàssiu associàvem associàveu associés associéssem associésseu associéssim associéssiu associí associï associïn associïs bal bal (1) occ sept val v
асоциирам

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ assumeix assumeixen assumeixes assumeixi assumeixin assumeixis assumeixo assumesc assumesqui assumesquin assumesquis assumia assumida assumides assumien assumies assumiguem assumigueu assumim assumint assumir assumira assumiran assumirem assumiren assumires assumireu assumiria assumirien assumiries assumirà assumiràs assumiré assumiríem assumiríeu assumisc assumisca assumisquen assumisques assumissen assumisses assumissin assumissis assumit assumits assumiu assumix assumixen assumixes assumixo assumí assumíem assumíeu assumírem assumíreu assumís assumíssem assumísseu assumíssim assumíssiu bal n-occ occ sept val v
зае́мам

ast /ˈast/ n masc
шиш

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
звезди́чка

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
астероид

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
астрология

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
астрона́вт

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
астрономия

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
астролог

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
хитър

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
нападе́ние
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
нападам
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
атеи́зъм

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
внима́ние
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
внима́телен
Que posa atenció, interès, cura.

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atenua atenuada atenuades atenuam atenuant atenuar atenuara atenuaran atenuarem atenuaren atenuares atenuareu atenuaria atenuarien atenuaries atenuarà atenuaràs atenuaré atenuaríem atenuaríeu atenuassen atenuasses atenuassin atenuassis atenuat atenuats atenuau atenuava atenuaven atenuaves atenue atenuem atenuen atenues atenuessen atenuesses atenuessin atenuessis atenueu atenuo atenuu atenuà atenuàrem atenuàreu atenuàs atenuàssem atenuàsseu atenuàssim atenuàssiu atenuàvem atenuàveu atenués atenuéssem atenuésseu atenuéssim atenuéssiu atenuí atenuï atenuïn atenuïs bal bal (1) occ sept val v
намалявам

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
приземявам се

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
приземяване

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
атеи́ст

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atia atiada atiades atiam atiant atiar atiara atiaran atiarem atiaren atiares atiareu atiaria atiarien atiaries atiarà atiaràs atiaré atiaríem atiaríeu atiassen atiasses atiassin atiassis atiat atiats atiau atiava atiaven atiaves atie atiem atien aties atiessen atiesses atiessin atiessis atieu atii atio atià atiàrem atiàreu atiàs atiàssem atiàsseu atiàssim atiàssiu atiàvem atiàveu atiés atiéssem atiésseu atiéssim atiéssiu atií atiï atiïn atiïs bal bal (1) occ sept val v
подклаждам
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
а́тлас
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
атле́т

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
атлетичен

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
атмосфера
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atomitz atomitza atomitzada atomitzades atomitzam atomitzant atomitzar atomitzara atomitzaran atomitzarem atomitzaren atomitzares atomitzareu atomitzaria atomitzarien atomitzaries atomitzarà atomitzaràs atomitzaré atomitzaríem atomitzaríeu atomitzassen atomitzasses atomitzassin atomitzassis atomitzat atomitzats atomitzau atomitzava atomitzaven atomitzaves atomitze atomitzem atomitzen atomitzes atomitzessen atomitzesses atomitzessin atomitzessis atomitzeu atomitzi atomitzin atomitzis atomitzo atomitzà atomitzàrem atomitzàreu atomitzàs atomitzàssem atomitzàsseu atomitzàssim atomitzàssiu atomitzàvem atomitzàveu atomitzés atomitzéssem atomitzésseu atomitzéssim atomitzéssiu atomitzí bal bal (1) occ sept val v
атомизирам

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
грабя
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
атракцио́н

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
привлека́телен
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrap atrapa atrapada atrapades atrapam atrapant atrapar atrapara atraparan atraparem atraparen atrapares atrapareu atraparia atraparien atraparies atraparà atraparàs atraparé atraparíem atraparíeu atrapassen atrapasses atrapassin atrapassis atrapat atrapats atrapau atrapava atrapaven atrapaves atrape atrapem atrapen atrapes atrapessen atrapesses atrapessin atrapessis atrapeu atrapi atrapin atrapis atrapo atrapà atrapàrem atrapàreu atrapàs atrapàssem atrapàsseu atrapàssim atrapàssiu atrapàvem atrapàveu atrapés atrapéssem atrapésseu atrapéssim atrapéssiu atrapí bal bal (1) occ sept val v
улавям

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ atragueren atragueres atraguessen atraguesses atraguessin atraguessis atragué atraguérem atraguéreu atragués atraguéssem atraguésseu atraguéssim atraguéssiu atraguí atraiem atraient atraieu atrauran atraurem atraureu atrauria atraurien atrauries atraurà atrauràs atrauré atrauríem atrauríeu atrec atrega atreguem atreguen atregues atregueu atregui atreguin atreguis atreia atreien atreies atreim atreis atret atreta atretes atrets atreu atreuen atreure atreus atrèiem atrèieu bal v
привличам

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrofia atrofiada atrofiades atrofiam atrofiant atrofiar atrofiara atrofiaran atrofiarem atrofiaren atrofiares atrofiareu atrofiaria atrofiarien atrofiaries atrofiarà atrofiaràs atrofiaré atrofiaríem atrofiaríeu atrofiassen atrofiasses atrofiassin atrofiassis atrofiat atrofiats atrofiau atrofiava atrofiaven atrofiaves atrofie atrofiem atrofien atrofies atrofiessen atrofiesses atrofiessin atrofiessis atrofieu atrofii atrofio atrofià atrofiàrem atrofiàreu atrofiàs atrofiàssem atrofiàsseu atrofiàssim atrofiàssiu atrofiàvem atrofiàveu atrofiés atrofiéssem atrofiésseu atrofiéssim atrofiéssiu atrofií atrofiï atrofiïn atrofiïs bal bal (1) occ sept val v
атрофирам

atroç /aˈtɾos/ adj
брутален

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
атрофия

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
прекратяване
Parada de l’activitat, la feina o el procés productiu.
спасяване
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
спи́рам
Detenir, fer parar.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
апчих

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
черен кехлибар

atzarós /ad.zaˈɾos/ /əd.zəˈɾos/ adj masc
опасен

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
столетник

atzur /əˈd͡zur/ n masc
лазур

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
атавистичен

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
слу́хов апара́т

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
нарастване

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augment augmenta augmentada augmentades augmentam augmentant augmentar augmentara augmentaran augmentarem augmentaren augmentares augmentareu augmentaria augmentarien augmentaries augmentarà augmentaràs augmentaré augmentaríem augmentaríeu augmentassen augmentasses augmentassin augmentassis augmentat augmentats augmentau augmentava augmentaven augmentaves augmente augmentem augmenten augmentes augmentessen augmentesses augmentessin augmentessis augmenteu augmenti augmentin augmentis augmento augmentà augmentàrem augmentàreu augmentàs augmentàssem augmentàsseu augmentàssim augmentàssiu augmentàvem augmentàveu augmentés augmentéssem augmentésseu augmentéssim augmentéssiu augmentí bal bal (1) occ sept val v
нара́ствам

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
авгурия

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
слу́шалки

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
кардаминова пеперуда

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
ухо на предсърдието
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg auscult ausculta auscultada auscultades auscultam auscultant auscultar auscultara auscultaran auscultarem auscultaren auscultares auscultareu auscultaria auscultarien auscultaries auscultarà auscultaràs auscultaré auscultaríem auscultaríeu auscultassen auscultasses auscultassin auscultassis auscultat auscultats auscultau auscultava auscultaven auscultaves ausculte auscultem ausculten auscultes auscultessen auscultesses auscultessin auscultessis ausculteu ausculti auscultin auscultis ausculto auscultà auscultàrem auscultàreu auscultàs auscultàssem auscultàsseu auscultàssim auscultàssiu auscultàvem auscultàveu auscultés auscultéssem auscultésseu auscultéssim auscultéssiu auscultí bal bal (1) occ sept val v
аускултирам

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
знамение

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
южен

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
австрали́ец
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
австрали́ец
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
австри́йски австрийски
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
австри́ец австриец
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autentic autentica autenticada autenticades autenticam autenticant autenticar autenticara autenticaran autenticarem autenticaren autenticares autenticareu autenticaria autenticarien autenticaries autenticarà autenticaràs autenticaré autenticaríem autenticaríeu autenticassen autenticasses autenticassin autenticassis autenticat autenticats autenticau autenticava autenticaven autenticaves autentico autenticà autenticàrem autenticàreu autenticàs autenticàssem autenticàsseu autenticàssim autenticàssiu autenticàvem autenticàveu autentique autentiquem autentiquen autentiques autentiquessen autentiquesses autentiquessin autentiquessis autentiqueu autentiqui autentiquin autentiquis autentiqués autentiquéssem autentiquésseu autentiquéssim autentiquéssiu autentiquí bal bal (1) occ sept val v
проверявам автентичността на

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
автенти́чност

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
автобиогра́фия

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
автобу́с автобус

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
самооблада́ние

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
самоук

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
автого́л

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autografia autografiada autografiades autografiam autografiant autografiar autografiara autografiaran autografiarem autografiaren autografiares autografiareu autografiaria autografiarien autografiaries autografiarà autografiaràs autografiaré autografiaríem autografiaríeu autografiassen autografiasses autografiassin autografiassis autografiat autografiats autografiau autografiava autografiaven autografiaves autografie autografiem autografien autografies autografiessen autografiesses autografiessin autografiessis autografieu autografii autografio autografià autografiàrem autografiàreu autografiàs autografiàssem autografiàsseu autografiàssim autografiàssiu autografiàvem autografiàveu autografiés autografiéssem autografiésseu autografiéssim autografiéssiu autografií autografiï autografiïn autografiïs bal bal (1) occ sept val v
подписвам

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg automatitz automatitza automatitzada automatitzades automatitzam automatitzant automatitzar automatitzara automatitzaran automatitzarem automatitzaren automatitzares automatitzareu automatitzaria automatitzarien automatitzaries automatitzarà automatitzaràs automatitzaré automatitzaríem automatitzaríeu automatitzassen automatitzasses automatitzassin automatitzassis automatitzat automatitzats automatitzau automatitzava automatitzaven automatitzaves automatitze automatitzem automatitzen automatitzes automatitzessen automatitzesses automatitzessin automatitzessis automatitzeu automatitzi automatitzin automatitzis automatitzo automatitzà automatitzàrem automatitzàreu automatitzàs automatitzàssem automatitzàsseu automatitzàssim automatitzàssiu automatitzàvem automatitzàveu automatitzés automatitzéssem automatitzésseu automatitzéssim automatitzéssiu automatitzí bal bal (1) occ sept val v
автоматизирам

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
автомати́чен

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
автоматично

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
автоно́мия

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
самоненавист

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
автомагистрала автострада

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
автопортрет

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
авторита́рен

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
авторитари́зъм

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
власт

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
одобре́ние

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
авторизирам

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
автенти́чен

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
автокра́т

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
автохто́нен

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
автогра́ф

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
автоно́мен

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
аутопсия

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
допълнителен
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
спомага́телен
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
надолу

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalot avalota avalotada avalotades avalotam avalotant avalotar avalotara avalotaran avalotarem avalotaren avalotares avalotareu avalotaria avalotarien avalotaries avalotarà avalotaràs avalotaré avalotaríem avalotaríeu avalotassen avalotasses avalotassin avalotassis avalotat avalotats avalotau avalotava avalotaven avalotaves avalote avalotem avaloten avalotes avalotessen avalotesses avalotessin avalotessis avaloteu avaloti avalotin avalotis avaloto avalotà avalotàrem avalotàreu avalotàs avalotàssem avalotàsseu avalotàssim avalotàssiu avalotàvem avalotàveu avalotés avalotéssem avalotésseu avalotéssim avalotéssiu avalotí bal bal (1) occ sept val v
бунтувам се

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
оценяване

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
оценявам
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
предимство
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
изгодно

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
предмишница

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
аванга́рд
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
алчен

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
повреда
Fallada mecànica.

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
алчност

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
ле́шник

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
бездна

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
авантюра
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
прогре́с
Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ avergonyeix avergonyeixen avergonyeixes avergonyeixi avergonyeixin avergonyeixis avergonyeixo avergonyia avergonyida avergonyides avergonyien avergonyies avergonyim avergonyint avergonyir avergonyira avergonyiran avergonyirem avergonyiren avergonyires avergonyireu avergonyiria avergonyirien avergonyiries avergonyirà avergonyiràs avergonyiré avergonyiríem avergonyiríeu avergonyisc avergonyisca avergonyisquen avergonyisques avergonyissen avergonyisses avergonyissin avergonyissis avergonyit avergonyits avergonyiu avergonyix avergonyixen avergonyixes avergonyixo avergonyí avergonyíem avergonyíeu avergonyírem avergonyíreu avergonyís avergonyíssem avergonyísseu avergonyíssim avergonyíssiu n-occ occ sept val v
обърквам
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
антипа́тия
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
ела

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
дя́до дядо
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
авиация

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
ско́ро

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
авеню

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
самолет самоле́т

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
ску́ка скука

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ avorreix avorreixen avorreixes avorreixi avorreixin avorreixis avorreixo avorresc avorresqui avorresquin avorresquis avorria avorrida avorrides avorrien avorries avorriguem avorrigueu avorrim avorrint avorrir avorrira avorriran avorrirem avorriren avorrires avorrireu avorriria avorririen avorriries avorrirà avorriràs avorriré avorriríem avorriríeu avorrisc avorrisca avorrisquen avorrisques avorrissen avorrisses avorrissin avorrissis avorrit avorrits avorriu avorrix avorrixen avorrixes avorrixo avorrí avorríem avorríeu avorrírem avorríreu avorrís avorríssem avorrísseu avorríssim avorríssiu bal n-occ occ sept val v
додявам
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
отегче́н

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
аборт

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avort avorta avortada avortades avortam avortant avortar avortara avortaran avortarem avortaren avortares avortareu avortaria avortarien avortaries avortarà avortaràs avortaré avortaríem avortaríeu avortassen avortasses avortassin avortassis avortat avortats avortau avortava avortaven avortaves avorte avortem avorten avortes avortessen avortesses avortessin avortessis avorteu avorti avortin avortis avorto avortà avortàrem avortàreu avortàs avortàssem avortàsseu avortàssim avortàssiu avortàvem avortàveu avortés avortéssem avortésseu avortéssim avortéssiu avortí bal bal (1) occ sept val v
абортирам

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
днес днеска
En el dia actual.

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
предупрежде́ние
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
изве́стие
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
авизо
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axiologia n fem
аксиология

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
аксио́ма

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
аксон

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
уединявам

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
изолиран

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
тъп

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
треска тре́ска

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ adj
вакханалия

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
бачата
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
баци́л

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
бакте́рия

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
бактериален

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
прозявка
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
прозя́вам се

badana /baˈða.na/ /bəˈða.nə/ n fem
овча кожа

badia /baˈði.a/ n fem
залив

bai /ˈbaj/ adj masc
дорест

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
зръ́нце

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
щик байоне́т

baix /ˈbajʃ/ adj masc
нисък
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
ни́сък нисък
A poca altura.

baix elèctric n masc
бас китара

baix relleu n masc
барелеф

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
слизане
Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
свалям
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
башкири
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
башкири
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
ку́ршум
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
бала́да

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
зокум

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
балала́йка

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
баланс
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
тегли́лка
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
балка́нски
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
балка́нски
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
балко́н балкон

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
кит
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
гърбат кит

balena grisa n fem
сив кит

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
китоловец
Pescador de balenes.
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ n masc
танц

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
танцу́вам

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
арбале́т
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
балисти́чен

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
бали́стика

bambú /bamˈbu/ n masc
бамбу́к бамбук

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
обикновен

banana /baˈna.na/ n fem
банан

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
банка
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
флаг знаме
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
разбойник
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
бандонеон

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
бандура

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
ба́нджо

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
резервна скамейка

bany n masc
ба́ня баня
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
рог
Apèndix ossi d'alguns animals.
издутина
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bany banya banyada banyades banyam banyant banyar banyara banyaran banyarem banyaren banyares banyareu banyaria banyarien banyaries banyarà banyaràs banyaré banyaríem banyaríeu banyassen banyasses banyassin banyassis banyat banyats banyau banyava banyaven banyaves banye banyem banyen banyes banyessen banyesses banyessin banyessis banyeu banyi banyin banyis banyo banyà banyàrem banyàreu banyàs banyàssem banyàsseu banyàssim banyàssiu banyàvem banyàveu banyés banyéssem banyésseu banyéssim banyéssiu banyí occ sept val v
къпя

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
ва́на вана

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
рога́т
Que té banyes.

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
кръще́ние
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
бакелит

bar /ˈbar/ n masc
бар
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
кавга́
Acte de barallar-se.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
ка́рам се
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
пери́ло

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
е́втин евтин
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
брада̀ брада
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
барбакан
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
варваризъм
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
бръсна́р

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
брада́
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
ло́дка
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
барсело́нски
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
барсело́нски
Originari de Barcelona.

bari n masc
барий

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
барион

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
хавлия

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
адвокату́ра
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
бариера

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
шапка
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
кварта́л
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
барика́да

barroerament /ba.roˌe.ɾaˈmen/ /ba.roˌe.ɾaˈment/ /bə.roˌe.ɾəˈment/ /bə.ruˌe.ɾəˈmen/ adv
небрежно

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
барито́н

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
барометър

baró /baˈɾo/ n masc
баро́н
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
паза́р
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bas basa basada basades basam basant basar basara basaran basarem basaren basares basareu basaria basarien basaries basarà basaràs basaré basaríem basaríeu basassen basasses basassin basassis basat basats basau basava basaven basaves base basem basen bases basessen basesses basessin basessis baseu basi basin basis baso basà basàrem basàreu basàs basàssem basàsseu basàssim basàssiu basàvem basàveu basés baséssem basésseu baséssim baséssiu basí occ sept val v
основавам се
Assentar sobre una base.

basc adj masc
баски
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Баски
Habitant del País Basc
баски
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
база
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
ба́за
Recinte militar.

base de dades n fem
ба́за да́нни

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
баскетбол

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
ло́ква
Capa de líquid vessat al terra.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
незаконнороден
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
ске́ле

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bastonege bastonegem bastonegen bastoneges bastonegessen bastonegesses bastonegessin bastonegessis bastonegeu bastonegi bastonegin bastonegis bastonegés bastonegéssem bastonegésseu bastonegéssim bastonegéssiu bastonegí bastoneig bastoneja bastonejada bastonejades bastonejam bastonejant bastonejar bastonejara bastonejaran bastonejarem bastonejaren bastonejares bastonejareu bastonejaria bastonejarien bastonejaries bastonejarà bastonejaràs bastonejaré bastonejaríem bastonejaríeu bastonejassen bastonejasses bastonejassin bastonejassis bastonejat bastonejats bastonejau bastonejava bastonejaven bastonejaves bastonejo bastonejà bastonejàrem bastonejàreu bastonejàs bastonejàssem bastonejàsseu bastonejàssim bastonejàssiu bastonejàvem bastonejàveu occ sept val v
удрям с тояга

bastó /basˈto/ n masc
басту́н
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
бази́лика

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
ези́к
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
битка
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
батальо́н

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
бърка́лка
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
ми́ксер
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
батерия
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
бия
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
абитуриент
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
баварски
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
клюн човка
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
горски бекас
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
бреза́ бреза
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
питие́
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
ножница
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
бейзбол

beix /ˈbeʃ/ adj
бе́жов

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bel bela belada belades belam belant belar belara belaran belarem belaren belares belareu belaria belarien belaries belarà belaràs belaré belaríem belaríeu belassen belasses belassin belassis belat belats belau belava belaven belaves bele belem belen beles belessen belesses belessin belessis beleu beli belin belis belo belà belàrem belàreu belàs belàssem belàsseu belàssim belàssiu belàvem belàveu belés beléssem belésseu beléssim beléssiu belí occ sept val v
блея
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
белги́ец
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
белги́ец
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
красота

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
бемол

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
бинт

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
аванта́ж

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) beneficia beneficiada beneficiades beneficiam beneficiant beneficiar beneficiara beneficiaran beneficiarem beneficiaren beneficiares beneficiareu beneficiaria beneficiarien beneficiaries beneficiarà beneficiaràs beneficiaré beneficiaríem beneficiaríeu beneficiassen beneficiasses beneficiassin beneficiassis beneficiat beneficiats beneficiau beneficiava beneficiaven beneficiaves beneficie beneficiem beneficien beneficies beneficiessen beneficiesses beneficiessin beneficiessis beneficieu beneficii beneficio beneficià beneficiàrem beneficiàreu beneficiàs beneficiàssem beneficiàsseu beneficiàssim beneficiàssiu beneficiàvem beneficiàveu beneficiés beneficiéssem beneficiésseu beneficiéssim beneficiéssiu beneficií beneficiï beneficiïn beneficiïs occ sept val v
ползвам някого

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ bal beneeix beneeixen beneeixes beneeixi beneeixin beneeixis beneeixo beneesc beneesqui beneesquin beneesquis beneint beneir beneiran beneirem beneireu beneiria beneirien beneiries beneirà beneiràs beneiré beneiríem beneiríeu beneí beneíem beneíeu beneírem beneíreu beneís beneíssem beneísseu beneíssim beneíssiu beneïa beneïda beneïdes beneïen beneïes beneïguem beneïgueu beneïm beneïra beneïren beneïres beneïsc beneïsca beneïsquen beneïsques beneïssen beneïsses beneïssin beneïssis beneït beneïts beneïu beneïx beneïxen beneïxes beneïxo n-occ occ sept val v
благосла́вям

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
бенга́лски бенга́лски ези́к
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
бенга́лски бенга́лски ези́к
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
благ

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
прие́м

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
добре дошъл желан
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
бензи́н бензин

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
благоскло́нен

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
вербе́на

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
берилий

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
берклий

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
брада́вица брадавица

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
покрит с брадавици

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
целу́вам целувам

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
прадядо

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
тил

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
суха́р
Galeta o pa cuit per duplicat.

bessó /beˈso/ n masc
близна́к
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
гове́до

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
бестиарий
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
буболе́чка
Animal petit, generalment en to afectiu.

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
бе́та

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
пия

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
библиоте́ка библиотека
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
библиотека́р

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
колело́ велосипед
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bifurc bifurca bifurcada bifurcades bifurcam bifurcant bifurcar bifurcara bifurcaran bifurcarem bifurcaren bifurcares bifurcareu bifurcaria bifurcarien bifurcaries bifurcarà bifurcaràs bifurcaré bifurcaríem bifurcaríeu bifurcassen bifurcasses bifurcassin bifurcassis bifurcat bifurcats bifurcau bifurcava bifurcaven bifurcaves bifurco bifurcà bifurcàrem bifurcàreu bifurcàs bifurcàssem bifurcàsseu bifurcàssim bifurcàssiu bifurcàvem bifurcàveu bifurque bifurquem bifurquen bifurques bifurquessen bifurquesses bifurquessin bifurquessis bifurqueu bifurqui bifurquin bifurquis bifurqués bifurquéssem bifurquésseu bifurquéssim bifurquéssiu bifurquí occ sept val v
разклонявам

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
биля́рд

billó /biˈʎo/ n masc
билон

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
двоен

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
биоразнообразие

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
биогра́фия

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
биология
Ciència que estudia els éssers vius.

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
биотехнология

biquini /biˈki.ni/ n masc
бики́ни
Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ adj masc
бирма́нец
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
бирма́нец
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ n masc
бис
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
епископ владика
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bisell bisella bisellada bisellades bisellam bisellant bisellar bisellara bisellaran bisellarem bisellaren bisellares bisellareu bisellaria bisellarien bisellaries bisellarà bisellaràs bisellaré bisellaríem bisellaríeu bisellassen bisellasses bisellassin bisellassis bisellat bisellats bisellau bisellava bisellaven bisellaves biselle bisellem bisellen biselles bisellessen bisellesses bisellessin bisellessis biselleu biselli bisellin bisellis bisello bisellà bisellàrem bisellàreu bisellàs bisellàssem bisellàsseu bisellàssim bisellàssiu bisellàvem bisellàveu bisellés biselléssem bisellésseu biselléssim biselléssiu bisellí occ sept val v
скосявам

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
бисексуа́лност

bismut n masc
бисмут

bistec /bisˈtɛk/ n masc
бифте́к

bisó /biˈzo/ n masc
бизо́н

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
кегла
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
банкно́та
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
биле́т
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
лю́та чу́шка

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
бива́к

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
бял бяло
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
бяло бял
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
избелвам
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
пера
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
богохулствам

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
богоху́лство

blat n masc
пшеница жито
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
царевица

blau adj masc
син

blau n masc
синка син
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
синка
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
берлинско синьо

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
фити́л
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
цвекло
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blog n masc
блог

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
блока́да
Acció de bloquejar.
блок
(esports de pilota) Acció i efecte d'obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornada de la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb l'estic paral·lel al camp de joc.
(handbol) Intercepció d'un llançament desviant la pilota amb les mans o amb qualsevol altra part del cos des dels genolls cap amunt.
(voleibol) Intercepció de la pilota rematada per l'equip adversari, efectuada per un o més davanters situant les mans per sobre la xarxa.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bloquege bloquegem bloquegen bloqueges bloquegessen bloquegesses bloquegessin bloquegessis bloquegeu bloquegi bloquegin bloquegis bloquegés bloquegéssem bloquegésseu bloquegéssim bloquegéssiu bloquegí bloqueig bloqueja bloquejada bloquejades bloquejam bloquejant bloquejar bloquejara bloquejaran bloquejarem bloquejaren bloquejares bloquejareu bloquejaria bloquejarien bloquejaries bloquejarà bloquejaràs bloquejaré bloquejaríem bloquejaríeu bloquejassen bloquejasses bloquejassin bloquejassis bloquejat bloquejats bloquejau bloquejava bloquejaven bloquejaves bloquejo bloquejà bloquejàrem bloquejàreu bloquejàs bloquejàssem bloquejàsseu bloquejàssim bloquejàssiu bloquejàvem bloquejàveu occ sept val v
блоки́рам
Posar setge isolant una zona de l'exterior.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
добър
Ple de bondat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
уста
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
трюм
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
папур
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
лудост

bohri n masc
борий

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
шамандура

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
боля́р

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
бойкот

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
луд

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
мъгла́
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
смог

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
чемши́р

bol n masc
купа
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
кълбо́

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
кълбо́
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
гъба
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
боливи́йски
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
боливи́йски
Persona que habita o és originària de Bolívia.
боливиец
Unitat monetària de Bolívia.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
пелена

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
химикалка

bomba /ˈbom.ba/ n fem
бо́мба бомба
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
помпам
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
бомба́рда
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
бомбарди́ране

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
бомбарди́рам
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
пожарника́р пожарникар

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
кру́шка електри́ческа кру́шка

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
мехурче
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombollege bombollegem bombollegen bombolleges bombollegessen bombollegesses bombollegessin bombollegessis bombollegeu bombollegi bombollegin bombollegis bombollegés bombollegéssem bombollegésseu bombollegéssim bombollegéssiu bombollegí bombolleig bombolleja bombollejada bombollejades bombollejam bombollejant bombollejar bombollejara bombollejaran bombollejarem bombollejaren bombollejares bombollejareu bombollejaria bombollejarien bombollejaries bombollejarà bombollejaràs bombollejaré bombollejaríem bombollejaríeu bombollejassen bombollejasses bombollejassin bombollejassis bombollejat bombollejats bombollejau bombollejava bombollejaven bombollejaves bombollejo bombollejà bombollejàrem bombollejàreu bombollejàs bombollejàssem bombollejàsseu bombollejàssim bombollejàssiu bombollejàvem bombollejàveu occ sept val v
кипя

bon Nadal Interjection
Весела Коледа

bon dia Interjection
добър ден

bon vespre Interjection
добъ́р ве́чер

bona nit Interjection
лека нощ

bona tarda Interjection
добъ́р ден

bony n masc
издутина
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bor n masc
бор

bord /ˈbort/ n masc
борд
Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
планшир
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ adj
северен

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
дива пчела
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
пискюл

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
пореч

borratxo /boˈra.t͡ʃo/ /buˈra.t͡ʃu/ n masc
потопен залък
(pastisseria) Dolç fet amb bescuit i amarat de licor.

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
борса

bosc n masc
гора́ гора лес

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
торба
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
термофор

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
бозон

bot n masc
скок
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
бо́туш
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
бъчвар
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
магазин

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
ботулизъм

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
бота́ника

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
плячка

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
ко́пче копче

botó de puny n masc
копче за ръкавели

bou n masc
вол бик
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
во́лски

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
зала за боулинг
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
бокс

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
дюкян
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
магарешки рев
Crit de l'ase, del lleó.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
рева като магаре
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
клон
Divisió del tronc d'un arbre.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
бразилец
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
бразилец
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

braç n masc
ръка
(anatomia) Extremitat superior del cos.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
пита

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
де́тско крева́тче
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
пробив
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.

bretó adj masc
Бретонски
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Бретонски
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
кратък
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
кратък
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

breument /ˌbɾewˈmen/ /ˌbɾewˈment/ adv
накратко

bric /ˈbɾik/ n masc
кашон

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
юзда́
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
светъл
Que brilla.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
ярко

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
светя́

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brind brinda brindada brindades brindam brindant brindar brindara brindaran brindarem brindaren brindares brindareu brindaria brindarien brindaries brindarà brindaràs brindaré brindaríem brindaríeu brindassen brindasses brindassin brindassis brindat brindats brindau brindava brindaven brindaves brinde brindem brinden brindes brindessen brindesses brindessin brindessis brindeu brindi brindin brindis brindo brindà brindàrem brindàreu brindàs brindàssem brindàsseu brindàssim brindàssiu brindàvem brindàveu brindés brindéssem brindésseu brindéssim brindéssiu brindí occ sept val v
вдигам тост
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
наздравица

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
бриз
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
брита́нски

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
брокат
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
бродирам

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
бродерия

brom n masc
бром

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
шега́ шега
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
шегувам

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
бронх

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
бронхи́т

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
бронз

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brostege brostegem brostegen brosteges brostegessen brostegesses brostegessin brostegessis brostegeu brostegi brostegin brostegis brostegés brostegéssem brostegésseu brostegéssim brostegéssiu brostegí brosteig brosteja brostejada brostejades brostejam brostejant brostejar brostejaran brostejarem brostejaren brostejares brostejareu brostejaria brostejarien brostejaries brostejarà brostejaràs brostejaré brostejaríem brostejaríeu brostejassen brostejasses brostejassin brostejassis brostejat brostejats brostejau brostejava brostejaven brostejaves brostejo brostejà brostejàrem brostejàreu brostejàs brostejàssem brostejàsseu brostejàssim brostejàssiu brostejàvem brostejàveu occ sept v
паса
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
изригване
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brot brota brotada brotades brotam brotant brotar brotara brotaran brotarem brotaren brotares brotareu brotaria brotarien brotaries brotarà brotaràs brotaré brotaríem brotaríeu brotassen brotasses brotassin brotassis brotat brotats brotau brotava brotaven brotaves brote brotem broten brotes brotessen brotesses brotessin brotessis broteu broti brotin brotis broto brotà brotàrem brotàreu brotàs brotàssem brotàsseu brotàssim brotàssiu brotàvem brotàveu brotés brotéssem brotésseu brotéssim brotéssiu brotí occ sept val v
израствам

brou /ˈbɾɔw/ n masc
бульон

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
вещица
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
вълшебство́

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ n masc
магьосник

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
блуза
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brut bruta adj masc
мръсен
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
жесто́к
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

buc /ˈbuk/ n masc
ко́рпус
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

bucòlic adj masc
пасторален

budell n masc
черво

bufanda /buˈfan.da/ n fem
шал

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
ду́хам
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
бюфет
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
бюфе́т
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
плесница шамар

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
зашлевявам

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
пера́лня

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
запалителна свещ

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
изпразвам

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
пра́зен
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
вакуум вакуум
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
лу́ковица

bulbós /buɫˈβos/ adj masc
издут

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
кипя

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
бумеранг

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
фередже́

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
буржоа́зия

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
угарка

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
присмех
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
бюрокра́ция

bus n masc
автобус
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
гмуркач
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
бюст

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
мехур

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
джоб
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
байт

bàdminton n masc
бадминто́н

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
балсам

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
балти́йски

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
дивак

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
осно́вен

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
звяр

bé adv
добре́
Correcte, fet de bona manera.

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
библе́йски
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
бъ̀чва
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
би́вол

búlgar adj masc
бъ́лгарски
Relatiu o pertanyent a Bulgària, als habitants o a la llengua.

búlgar n masc
бъ́лгарин
Natural de Bulgària.
бъ́лгарски български език
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
бу́нкер
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
по́щенска кути́я

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
кабаре

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
кълбо́
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
косъм
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
глава
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
оглавник

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
Сърна

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
кабел

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
коза̀ коза
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
подхо́дя

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
козле

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
какао
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
фъстъ́к

cactus /ˈkak.tus/ n masc
кактус

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
все́ки всеки

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
ку́ченце
Cria del gos.
кутре
Cria del llop, de l’os, del lleó i d’altres feres quadrúpedes.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
вери́га верига
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
кадънка щиглец

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
стол
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
кадмий

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
труп

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
кофеи́н кофеин

cafè n masc
кафе́ кафе
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
сера́

caiac /kaˈjak/ n masc
каяк

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
кути́я
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
че́рна кути́я

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
бухта
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calafat calafata calafatada calafatades calafatam calafatant calafatar calafatara calafataran calafatarem calafataren calafatares calafatareu calafataria calafatarien calafataries calafatarà calafataràs calafataré calafataríem calafataríeu calafatassen calafatasses calafatassin calafatassis calafatat calafatats calafatau calafatava calafataven calafataves calafate calafatem calafaten calafates calafatessen calafatesses calafatessin calafatessis calafateu calafati calafatin calafatis calafato calafatà calafatàrem calafatàreu calafatàs calafatàssem calafatàsseu calafatàssim calafatàssiu calafatàvem calafatàveu calafatés calafatéssem calafatésseu calafatéssim calafatéssiu calafatí occ sept val v
калафатя

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
чекмедже чекмедже́

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
скрин

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
калмар

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
граду́шка

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
че́реп

calb /ˈkaɫp/ adj masc
плеши́в

calc /ˈkaɫk/ n masc
ка́лка
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
калценеуса

calci n masc
ка́лций калций

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcific calcifica calcificada calcificades calcificam calcificant calcificar calcificara calcificaran calcificarem calcificaren calcificares calcificareu calcificaria calcificarien calcificaries calcificarà calcificaràs calcificaré calcificaríem calcificaríeu calcificassen calcificasses calcificassin calcificassis calcificat calcificats calcificau calcificava calcificaven calcificaves calcifico calcificà calcificàrem calcificàreu calcificàs calcificàssem calcificàsseu calcificàssim calcificàssiu calcificàvem calcificàveu calcifique calcifiquem calcifiquen calcifiques calcifiquessen calcifiquesses calcifiquessin calcifiquessis calcifiqueu calcifiqui calcifiquin calcifiquis calcifiqués calcifiquéssem calcifiquésseu calcifiquéssim calcifiquéssiu calcifiquí occ sept val v
калцирам

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calcina calcinada calcinades calcinam calcinant calcinar calcinara calcinaran calcinarem calcinaren calcinares calcinareu calcinaria calcinarien calcinaries calcinarà calcinaràs calcinaré calcinaríem calcinaríeu calcinassen calcinasses calcinassin calcinassis calcinat calcinats calcinau calcinava calcinaven calcinaves calcine calcinem calcinen calcines calcinessen calcinesses calcinessin calcinessis calcineu calcini calcinin calcinis calcino calcinà calcinàrem calcinàreu calcinàs calcinàssem calcinàsseu calcinàssim calcinàssiu calcinàvem calcinàveu calcinés calcinéssem calcinésseu calcinéssim calcinéssiu calciní calcín occ sept val v
калцинирам

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
калцит

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
калкула́тор смета́чна маши́на

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
изчислявам

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
отопле́ние

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
календа́р календар

calendari gregorià n masc
григориа́нски календа́р

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
възбуден
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
треперене

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
хали́ф

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
калифорний

call /ˈkaʎ/ n masc
мазол
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) call calla callada callades callam callant callar callara callaran callarem callaren callares callareu callaria callarien callaries callarà callaràs callaré callaríem callaríeu callassen callasses callassin callassis callat callats callau callava callaven callaves calle callem callen calles callessen callesses callessin callessis calleu calli callin callis callo callà callàrem callàreu callàs callàssem callàsseu callàssim callàssiu callàvem callàveu callés calléssem callésseu calléssim calléssiu callí occ sept val v
затварям
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calm calma calmada calmades calmam calmant calmar calmara calmaran calmarem calmaren calmares calmareu calmaria calmarien calmaries calmarà calmaràs calmaré calmaríem calmaríeu calmassen calmasses calmassin calmassis calmat calmats calmau calmava calmaven calmaves calme calmem calmen calmes calmessen calmesses calmessin calmessis calmeu calmi calmin calmis calmo calmà calmàrem calmàreu calmàs calmàssem calmàsseu calmàssim calmàssiu calmàvem calmàveu calmés calméssem calmésseu calméssim calméssiu calmí occ sept val v
стихвам

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
топлина
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
кола́стра

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
потир
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
калиграфия

calç /ˈkaɫs/ n fem
вар

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
платно

calçat /kaɫˈsat/ n masc
обу́вки

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
га́щи

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
невен

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
клевета́

cama /ˈka.ma/ n fem
крак
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
хамелео́н

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
ла́йка

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
друга́р
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
камбоджа́нец
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
камбоджа́нец
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
камера

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
ке́лнер
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
ками́ла камила
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
дилър
(col·loquial) Traficant de droga.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
вървя́

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
ри́за риза
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
камио́н камион
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
ни́ва поле́ поле
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
игри́ще
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

campament n masc
ла́гер

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
камба́на камбана

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
кампа́ния

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
шампиона́т

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
шампио́н

campus /ˈkam.pus/ n masc
ка́мпус

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
замаскирвам

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
дива коза
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
път

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
кана́дски
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
кана́дски
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
кана́л канал
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canari n masc
канарче
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
ка́нцлер

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
анулирам
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
свещ

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
кандида́т

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ bal candeix candeixen candeixes candeixi candeixin candeixis candeixo candesc candesqui candesquin candesquis candia candida candides candien candies candiguem candigueu candim candint candir candira candiran candirem candiren candires candireu candiria candirien candiries candirà candiràs candiré candiríem candiríeu candisc candisca candisquen candisques candissen candisses candissin candissis candit candits candiu candix candixen candixes candixo candí candíem candíeu candírem candíreu candís candíssem candísseu candíssim candíssiu n-occ occ sept val v
захаросвам
Adobar amb sucre fos o almívar.

candorós /kan.doˈɾos/ /kən.doˈɾos/ /kən.duˈɾos/ adj masc
наивен
Que té candor; càndid, ingenu.

canell /kaˈneʎ/ n masc
ки́тка

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
свещник

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
кенгуру
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
детегледачка
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
тръба

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
бекон
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
уморе́н

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
певец

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
пе́я пея
Produir música amb la veu.

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
мане́рка
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
ъгъл
Encreuament de dos carrers.
ъ́гъл
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
промя́на
Acció i efecte de canviar.
ресто
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
променям се
Modificar, fer diferent, variar.

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
тръстика
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
кане́ла канела
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
пе́сен песен
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ adj masc
ку́чешки

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
каниба́л
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
топ
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
безредие

cap n masc
глава
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.

cap de setmana n masc
уикенд

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
пелерина
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
слой пласт
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
вмести́мост
Contingut que cap en un espai concret.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
кадъ́рен
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
гмуркам се
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
параклис

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
свеще́ник
Sacerdot titular d'una capellania.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
попова лъжичка
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
капибара

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
капиля́р
(anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
главен
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
сто́лица столица
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
капитали́зъм

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
капите́л

capità /ka.piˈta/ n masc
капитан

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
пъпка
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
ефрейтор

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
ко́зирог

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
каприз

capritxosament /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈmen/ /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈment/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈmen/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈment/ adv
капризно

capsa /ˈkap.sa/ n fem
кутия

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
затво́рник

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captur captura capturada capturades capturam capturant capturar capturara capturaran capturarem capturaren capturares capturareu capturaria capturarien capturaries capturarà capturaràs capturaré capturaríem capturaríeu capturassen capturasses capturassin capturassis capturat capturats capturau capturava capturaven capturaves capture capturem capturen captures capturessen capturesses capturessin capturessis captureu capturi capturin capturis capturo capturà capturàrem capturàreu capturàs capturàssem capturàsseu capturàssim capturàssiu capturàvem capturàveu capturés capturéssem capturésseu capturéssim capturéssiu capturí occ sept val v
пленявам
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
качу́лка
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
капучино

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
свечеряване
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
глава́
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
глава
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
кастриран петел
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
капа́к
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui n masc
хаки
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
скъп
De preu elevat.
любим
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
лице́ лице
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
ти́ква
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) caracteritz caracteritza caracteritzada caracteritzades caracteritzam caracteritzant caracteritzar caracteritzara caracteritzaran caracteritzarem caracteritzaren caracteritzares caracteritzareu caracteritzaria caracteritzarien caracteritzaries caracteritzarà caracteritzaràs caracteritzaré caracteritzaríem caracteritzaríeu caracteritzassen caracteritzasses caracteritzassin caracteritzassis caracteritzat caracteritzats caracteritzau caracteritzava caracteritzaven caracteritzaves caracteritze caracteritzem caracteritzen caracteritzes caracteritzessen caracteritzesses caracteritzessin caracteritzessis caracteritzeu caracteritzi caracteritzin caracteritzis caracteritzo caracteritzà caracteritzàrem caracteritzàreu caracteritzàs caracteritzàssem caracteritzàsseu caracteritzàssim caracteritzàssiu caracteritzàvem caracteritzàveu caracteritzés caracteritzéssem caracteritzésseu caracteritzéssim caracteritzéssiu caracteritzí occ sept val v
характеризирам

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
характерен

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
сво́йство
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
охлюв
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
бурма
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
караме́л
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
вису́лка

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
кервансарай

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
каравела

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
въглерод

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbonitz carbonitza carbonitzada carbonitzades carbonitzam carbonitzant carbonitzar carbonitzara carbonitzaran carbonitzarem carbonitzaren carbonitzares carbonitzareu carbonitzaria carbonitzarien carbonitzaries carbonitzarà carbonitzaràs carbonitzaré carbonitzaríem carbonitzaríeu carbonitzassen carbonitzasses carbonitzassin carbonitzassis carbonitzat carbonitzats carbonitzau carbonitzava carbonitzaven carbonitzaves carbonitze carbonitzem carbonitzen carbonitzes carbonitzessen carbonitzesses carbonitzessin carbonitzessis carbonitzeu carbonitzi carbonitzin carbonitzis carbonitzo carbonitzà carbonitzàrem carbonitzàreu carbonitzàs carbonitzàssem carbonitzàsseu carbonitzàssim carbonitzàssiu carbonitzàvem carbonitzàveu carbonitzés carbonitzéssem carbonitzésseu carbonitzéssim carbonitzéssiu carbonitzí occ sept val v
овъглявам

carbó /kaɾˈbo/ n masc
въглища въ́глища
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
колча́н

card /ˈkart/ n masc
магарешки бодил

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
еба́
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
кардинал
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
главен

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
кардиология

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
сърде́чен

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
карелски
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
глокеншпи́л
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
благотвори́телност

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
благотворителен

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
пурпур

carmí /kərˈmi/ n masc
тъмночервен

carn n fem
месо

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
каса́пин
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carp /ˈkarp/ n masc
китка

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
шара́н
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
директо́рия
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
заря́дно
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carreg carrega carregada carregades carregam carregant carregar carregara carregaran carregarem carregaren carregares carregareu carregaria carregarien carregaries carregarà carregaràs carregaré carregaríem carregaríeu carregassen carregasses carregassin carregassis carregat carregats carregau carregava carregaven carregaves carrego carregue carreguem carreguen carregues carreguessen carreguesses carreguessin carreguessis carregueu carregui carreguin carreguis carregués carreguéssem carreguésseu carreguéssim carreguéssiu carreguí carregà carregàrem carregàreu carregàs carregàssem carregàsseu carregàssim carregàssiu carregàvem carregàveu occ sept val v
натоварвам
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
у́лица улица
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
карие́ра
Trajectòria professional o pública.
бримка
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
път
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
багажна количка

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
дя́лан ка́мък

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
але́я

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
ко́ла
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
мърша

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
дилижанс

carst /ˈkarst/ n masc
карст

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
писмоَ писмо
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
пощар

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
портфейл
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
патро́н
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
касета
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
хрущял хрущя́л

cartílag tiroide n masc
адамова ябълка

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
карто́н

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
артишок

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
знак
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
хара́ктер
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

cas n masc
де́ло
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
слу́чай
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
паде́ж
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
косвен падеж

casa /ˈka.za/ n fem
къща къ̀ща дом
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
сва́тба
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
же́нен

casc /ˈkask/ n masc
шлем
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
пъ́рхот

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas cassa cassada cassades cassam cassant cassar cassara cassaran cassarem cassaren cassares cassareu cassaria cassarien cassaries cassarà cassaràs cassaré cassaríem cassaríeu cassassen cassasses cassassin cassassis cassat cassats cassau cassava cassaven cassaves casse cassem cassen casses cassessen cassesses cassessin cassessis casseu cassi cassin cassis casso cassà cassàrem cassàreu cassàs cassàssem cassàsseu cassàssim cassàssiu cassàvem cassàveu cassés casséssem cassésseu casséssim casséssiu cassí occ sept val v
отменям

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
черпа́к

cast /ˈkast/ adj masc
целомъ́дрен

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
каста

castanya n fem
ке́стен кестен
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
целомъ́дрие

castell /kasˈteʎ/ n masc
замък
Fortificació defensiva.

castellà n masc
кастѝлски
Natural de Castella.
испански
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
нака́звам
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
бо́бър бобър
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
кастрирам
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
случаен

català adj masc
каталонски
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
каталонски
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
компрес
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
катапу́лт
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ alg ant bal catapult catapulta catapultada catapultades catapultaia catapultaien catapultaies catapultam catapultant catapultar catapultara catapultaran catapultarem catapultaren catapultares catapultareu catapultaria catapultarien catapultaries catapultariva catapultariven catapultarives catapultarà catapultaràs catapultaré catapultaríem catapultaríeu catapultarívem catapultaríveu catapultassen catapultasses catapultassin catapultassis catapultat catapultats catapultau catapultava catapultaven catapultaves catapultavi catapultavo catapulte catapulteguem catapulteguessa catapulteguessen catapulteguesses catapultegueu catapultegués catapulteguéssom catapulteguéssou catapultem catapulten catapultes catapultessa catapultessen catapultesses catapultessi catapultessin catapultessis catapulteu catapulti catapultin catapultis catapulto catapultos catapults catapultà catapultàiem catapultàieu catapultàrem catapultàreu catapultàs catapultàssem catapultàsseu catapultàssim catapultàssiu catapultàvem catapultàvets catapultàveu catapultàvom catapultés catapultéssem catapultésseu catapultéssim catapultéssiu catapultí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
катапултирам

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
катар
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
катарзис

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
катедрала

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
катего́рия

categoria lèxica n fem
част на речта́

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
категорѝчно

catifa /kaˈti.fa/ n fem
килим

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
катион

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
четиринадесет

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
четиринадесет

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
кашалот

catxalot nan n masc
кашалот джудже

catxalot pigmeu n masc
малък кашалот

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
катастро́фа
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
приро́дно бе́дствие

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
католически
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
бърло́га
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
па́дам падам
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

causa /ˈkaw.za/ n fem
причина кауза
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) causa causada causades causam causant causar causara causaran causarem causaren causares causareu causaria causarien causaries causarà causaràs causaré causaríem causaríeu causassen causasses causassin causassis causat causats causau causava causaven causaves cause causem causen causes causessen causesses causessin causessis causeu causi causin causis causo causà causàrem causàreu causàs causàssem causàsseu causàssim causàssiu causàvem causàveu causés causéssem causésseu causéssim causéssiu causí caús occ sept val v
причинявам

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
предпазливост

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cauteritz cauteritza cauteritzada cauteritzades cauteritzaia cauteritzaien cauteritzaies cauteritzam cauteritzant cauteritzar cauteritzara cauteritzaran cauteritzarem cauteritzaren cauteritzares cauteritzareu cauteritzaria cauteritzarien cauteritzaries cauteritzariva cauteritzariven cauteritzarives cauteritzarà cauteritzaràs cauteritzaré cauteritzaríem cauteritzaríeu cauteritzarívem cauteritzaríveu cauteritzassen cauteritzasses cauteritzassin cauteritzassis cauteritzat cauteritzats cauteritzau cauteritzava cauteritzaven cauteritzaves cauteritzavi cauteritzavo cauteritze cauteritzeguem cauteritzeguessa cauteritzeguessen cauteritzeguesses cauteritzegueu cauteritzegués cauteritzeguéssom cauteritzeguéssou cauteritzem cauteritzen cauteritzes cauteritzessa cauteritzessen cauteritzesses cauteritzessi cauteritzessin cauteritzessis cauteritzeu cauteritzi cauteritzin cauteritzis cauteritzo cauteritzos cauteritzs cauteritzà cauteritzàiem cauteritzàieu cauteritzàrem cauteritzàreu cauteritzàs cauteritzàssem cauteritzàsseu cauteritzàssim cauteritzàssiu cauteritzàvem cauteritzàvets cauteritzàveu cauteritzàvom cauteritzés cauteritzéssem cauteritzésseu cauteritzéssim cauteritzéssiu cauteritzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
обгарям

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
кавалкада
Comitiva a cavall.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
кон
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
морско конче

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ри́цар рицар
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
кавалерия конница
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
въртележка
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
копая

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
хайве́р хайвер

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
вдлъбнатина
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
коремна кухина

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
лов
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
лове́ц ловец

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
ловя́

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
лук

cec cega adj
сляп
Que no hi veu.

cec n masc
сляпо черво
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
главоболие

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ceg cega cegada cegades cegam cegant cegar cegara cegaran cegarem cegaren cegares cegareu cegaria cegarien cegaries cegarà cegaràs cegaré cegaríem cegaríeu cegassen cegasses cegassin cegassis cegat cegats cegau cegava cegaven cegaves cego cegue ceguem ceguen cegues ceguessen ceguesses ceguessin ceguessis cegueu cegui ceguin ceguis cegués ceguéssem ceguésseu ceguéssim ceguéssiu ceguí cegà cegàrem cegàreu cegàs cegàssem cegàsseu cegàssim cegàssiu cegàvem cegàveu occ sept val v
заслепя́

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
слепота

cel n masc
небе́ небе
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
небе
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
пра́зненство

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
чествам
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
звезда́

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
челеста

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
вѐжда вежда
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
еноте́ка

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
килия

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
целофан

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
кле́тъчен

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
целулоза

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
гро́бище гробище

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
пе́пел

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
пепелни́к пепелник

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
кенота́ф

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) censur censura censurada censurades censuram censurant censurar censurara censuraran censurarem censuraren censurares censurareu censuraria censurarien censuraries censurarà censuraràs censuraré censuraríem censuraríeu censurassen censurasses censurassin censurassis censurat censurats censurau censurava censuraven censuraves censure censurem censuren censures censuressen censuresses censuressin censuressis censureu censuri censurin censuris censuro censurà censuràrem censuràreu censuràs censuràssem censuràsseu censuràssim censuràssiu censuràvem censuràveu censurés censuréssem censurésseu censuréssim censuréssiu censurí occ sept val v
осъждам
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
цензурирам
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
сто

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
гла́вен

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
център
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
сантиме́тър
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
жезъл скиптър

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
во́сък восък

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
тъ̀рся
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
кръг окръ́жност
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
житна култура

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
ма́лък мо́зък

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
церебра́лен

ceri n masc
це́рий
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
обре́д церемония

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
четина

cert /ˈsɛrt/ adj masc
ве́рен
Conforme a la realitat, veritable.
си́гурен
Segur, sens dubte.
някакъв
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
си́гурно

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
увереност

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
свиде́телство докуме́нт
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ n masc
лазурен

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
еленче

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
мо́зък мозък
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
бира пиво
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
кера́мичен

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
керамика

cesi n masc
цезий

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
це́зарово сече́ние

cian /siˈan/ n masc
синьо-зелен цвят

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ alg ant bal cent cicatritz cicatritza cicatritzada cicatritzades cicatritzaia cicatritzaien cicatritzaies cicatritzam cicatritzant cicatritzar cicatritzara cicatritzaran cicatritzarem cicatritzaren cicatritzares cicatritzareu cicatritzaria cicatritzarien cicatritzaries cicatritzariva cicatritzariven cicatritzarives cicatritzarà cicatritzaràs cicatritzaré cicatritzaríem cicatritzaríeu cicatritzarívem cicatritzaríveu cicatritzassen cicatritzasses cicatritzassin cicatritzassis cicatritzat cicatritzats cicatritzau cicatritzava cicatritzaven cicatritzaves cicatritzavi cicatritzavo cicatritze cicatritzeguem cicatritzeguessa cicatritzeguessen cicatritzeguesses cicatritzegueu cicatritzegués cicatritzeguéssom cicatritzeguéssou cicatritzem cicatritzen cicatritzes cicatritzessa cicatritzessen cicatritzesses cicatritzessi cicatritzessin cicatritzessis cicatritzeu cicatritzi cicatritzin cicatritzis cicatritzo cicatritzos cicatritzs cicatritzà cicatritzàiem cicatritzàieu cicatritzàrem cicatritzàreu cicatritzàs cicatritzàssem cicatritzàsseu cicatritzàssim cicatritzàssiu cicatritzàvem cicatritzàvets cicatritzàveu cicatritzàvom cicatritzés cicatritzéssem cicatritzésseu cicatritzéssim cicatritzéssiu cicatritzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
зараствам

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
белег

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
цикъл

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
велосипеди́ст

cicló /siˈkɫo/ n masc
цикло́н

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
бучини́ш

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
научен
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
у́чен
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
цикада
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
кур
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
пу́ра

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
цигара

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
ле́бед лебед

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
щъркел

cigró /siˈɣɾo/ n masc
нахут

cilici n masc
власеница

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
ва́ляк
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
връх

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
циме́нт цимент

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
сре́ща
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
киновар

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
пет
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
петстотин

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
ки́но

cinematografia n masc
кинематогра́фия

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
кинология

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
петдесет

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
петдесети

cinta magnètica n fem
магнитна лента

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
та́лия

cinturó n masc
колан
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
цирк
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
около

circuit /sirˈkujt/ n masc
верига
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
кръ́гъл
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
кръ́гъл
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
обрязвам

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
обико́лка

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
околосветско плаване

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
обстоя́телство

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
гънка

cirera n fem
черешов
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirrus n masc
перест облак

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
хирургия

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
хирург

cisell /siˈzeʎ/ n masc
длето́

cistell n masc
кош

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
кош
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
резервоа́р

cita /ˈsi.ta/ n fem
сре́ща
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
при́зив
Escrit que demana la compareixença.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
цитирам
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
викам
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
гра́жданство

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
цитаде́ла

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
гра́жданин гражданин

ciutat n fem
грaд град

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
ове́с

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
цибет

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
ве́жлив
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
цивилизация

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ adj masc
възпитан

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
нау́ка наука

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
клакьори

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
нелега́лен

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
ясен
Lluminós.
несъмнен
Evident, fàcil de comprendre.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
ясно

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
кларинет

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
кларинети́ст

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
яснови́дство
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
ловджийски рог

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
клас
Tipus, mena
кла́сна ста́я
Aula.
курс
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
кла́са клас
grup, grup classe
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
класифика́ция
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
класифицирам
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
тил
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
ключ
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
пирон гвоздей
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
ключ

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
ключодържа́тел
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
покри́та арка́да
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
кана́л

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
карамфил
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
клавеси́н

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
ключица

clemàstecs /kɫeˈmas.teks/ /kɫəˈmas.teks/ /kɫəˈmas.təks/ n masc
чатал

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
духо́вник

clic /ˈkɫik/ n masc
кликване
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
клиент

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
кли́мат климат

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
климати́чен

clip /ˈkɫip/ n masc
кла́мер
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clon /ˈkɫon/ n masc
клон

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clon clona clonada clonades clonam clonant clonar clonara clonaran clonarem clonaren clonares clonareu clonaria clonarien clonaries clonarà clonaràs clonaré clonaríem clonaríeu clonassen clonasses clonassin clonassis clonat clonats clonau clonava clonaven clonaves clone clonem clonen clones clonessen clonesses clonessin clonessis cloneu cloni clonin clonis clono clonà clonàrem clonàreu clonàs clonàssem clonàsseu clonàssim clonàssiu clonàvem clonàveu clonés clonéssem clonésseu clonéssim clonéssiu cloní occ sept val v
клонирам

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cloquege cloquegem cloquegen cloqueges cloquegessen cloquegesses cloquegessin cloquegessis cloquegeu cloquegi cloquegin cloquegis cloquegés cloquegéssem cloquegésseu cloquegéssim cloquegéssiu cloquegí cloqueig cloqueja cloquejada cloquejades cloquejam cloquejant cloquejar cloquejara cloquejaran cloquejarem cloquejaren cloquejares cloquejareu cloquejaria cloquejarien cloquejaries cloquejarà cloquejaràs cloquejaré cloquejaríem cloquejaríeu cloquejassen cloquejasses cloquejassin cloquejassis cloquejat cloquejats cloquejau cloquejava cloquejaven cloquejaves cloquejo cloquejà cloquejàrem cloquejàreu cloquejàs cloquejàssem cloquejàsseu cloquejàssim cloquejàssiu cloquejàvem cloquejàveu occ sept val v
кудкудякам

clor n masc
хлор

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
хлорофи́л

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
хлороформ

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
черупка

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
трапчинка

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
ми́да

club n masc
клуб
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
класи́чески

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
клаксон

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
кулминационна точка

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
клиничен

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
кли́тика

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
кли́тор

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
кобалт

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
закрит
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
подвързия
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
кобра

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
зарабо́твам

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
покривам
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkɔk/ n masc
кока
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
кокаин

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
готварство

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
коко́с

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
крокоди́л

codi n masc
код

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) codific codifica codificada codificades codificam codificant codificar codificara codificaran codificarem codificaren codificares codificareu codificaria codificarien codificaries codificarà codificaràs codificaré codificaríem codificaríeu codificassen codificasses codificassin codificassis codificat codificats codificau codificava codificaven codificaves codifico codificà codificàrem codificàreu codificàs codificàssem codificàsseu codificàssim codificàssiu codificàvem codificàveu codifique codifiquem codifiquen codifiques codifiquessen codifiquesses codifiquessin codifiquessis codifiqueu codifiqui codifiquin codifiquis codifiqués codifiquéssem codifiquésseu codifiquéssim codifiquéssiu codifiquí occ sept val v
кодирам
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
дю́ля дюля

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
коефицие́нт

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
раке́та
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
марс
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
каса

cognició n fem
зна́ние

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
фамилия

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
кра́ставица краставица
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
съгласуваност

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
сцепление

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ bal coincideix coincideixen coincideixes coincideixi coincideixin coincideixis coincideixo coincidesc coincidesqui coincidesquin coincidesquis coincidia coincidida coincidides coincidien coincidies coincidiguem coincidigueu coincidim coincidint coincidir coincidira coincidiran coincidirem coincidiren coincidires coincidireu coincidiria coincidirien coincidiries coincidirà coincidiràs coincidiré coincidiríem coincidiríeu coincidisc coincidisca coincidisquen coincidisques coincidissen coincidisses coincidissin coincidissis coincidit coincidits coincidiu coincidix coincidixen coincidixes coincidixo coincidí coincidíem coincidíeu coincidírem coincidíreu coincidís coincidíssem coincidísseu coincidíssim coincidíssiu n-occ occ sept val v
съвпадам

coix /ˈkojʃ/ adj masc
куц

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ alg bal coixege coixegem coixegen coixeges coixegessen coixegesses coixegessin coixegessis coixegeu coixegi coixegin coixegis coixegés coixegéssem coixegésseu coixegéssim coixegéssiu coixegí coixeig coixeja coixejada coixejades coixejam coixejant coixejar coixejara coixejaran coixejarem coixejaren coixejares coixejareu coixejaria coixejarien coixejaries coixejarà coixejaràs coixejaré coixejaríem coixejaríeu coixejassen coixejasses coixejassin coixejassis coixejat coixejats coixejau coixejava coixejaven coixejaves coixejo coixejà coixejàrem coixejàreu coixejàs coixejàssem coixejàsseu coixejàssim coixejàssiu coixejàvem coixejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
куцам

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
възглавница
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
зеле

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
ко́ла
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
реше́то

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ alg ant bal cent col cola colada colades colaia colaien colaies colam colant colar colara colaran colarem colaren colares colareu colaria colarien colaries colariva colariven colarives colarà colaràs colaré colaríem colaríeu colarívem colaríveu colassen colasses colassin colassis colat colats colau colava colaven colaves colavi colavo cole coleguem coleguessa coleguessen coleguesses colegueu colegués coleguéssom coleguéssou colem colen coles colessa colessen colesses colessi colessin colessis coleu coli colin colis colo colos cols colà colàiem colàieu colàrem colàreu colàs colàssem colàsseu colàssim colàssiu colàvem colàvets colàveu colàvom colés coléssem colésseu coléssim coléssiu colí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
прецеждам

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
xолестерол

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
колибри

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
карфиол

coll n masc
шия врат
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
проход
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
хомот
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
огъ̀рлица

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ alg bal collia collida collides collien collies colliguem colligueu collim collint collir collira colliran collirem colliren collires collireu colliria collirien colliries collirà colliràs colliré colliríem colliríeu collissen collisses collissin collissis collit collits colliu collí collíem collíeu collírem collíreu collís collíssem collísseu collíssim collíssiu cull culla cullen culles culli cullin cullis cullo culls occ sept val v
бера
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
жъ́тва

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
заеби
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
въртошийка

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
гълъб

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
неоперено пиле

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
засе́лник
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
колониа́лен

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
колониали́зъм

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
колониза́ция

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ alg ant bal cent colonitz colonitza colonitzada colonitzades colonitzaia colonitzaien colonitzaies colonitzam colonitzant colonitzar colonitzara colonitzaran colonitzarem colonitzaren colonitzares colonitzareu colonitzaria colonitzarien colonitzaries colonitzariva colonitzariven colonitzarives colonitzarà colonitzaràs colonitzaré colonitzaríem colonitzaríeu colonitzarívem colonitzaríveu colonitzassen colonitzasses colonitzassin colonitzassis colonitzat colonitzats colonitzau colonitzava colonitzaven colonitzaves colonitzavi colonitzavo colonitze colonitzeguem colonitzeguessa colonitzeguessen colonitzeguesses colonitzegueu colonitzegués colonitzeguéssom colonitzeguéssou colonitzem colonitzen colonitzes colonitzessa colonitzessen colonitzesses colonitzessi colonitzessin colonitzessis colonitzeu colonitzi colonitzin colonitzis colonitzo colonitzos colonitzs colonitzà colonitzàiem colonitzàieu colonitzàrem colonitzàreu colonitzàs colonitzàssem colonitzàsseu colonitzàssim colonitzàssiu colonitzàvem colonitzàvets colonitzàveu colonitzàvom colonitzés colonitzéssem colonitzésseu colonitzéssim colonitzéssiu colonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
колонизи́рам

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
цвят багра

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
колона
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
гръбначен стълб

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
колона́да

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
ра́пица

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
ла́кът аршин лакът
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
сътру́дничество

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
сътруднича
Participar en alguna tasca de grup.

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
срутване

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·leccion col·lecciona col·leccionada col·leccionades col·leccionam col·leccionant col·leccionar col·leccionara col·leccionaran col·leccionarem col·leccionaren col·leccionares col·leccionareu col·leccionaria col·leccionarien col·leccionaries col·leccionarà col·leccionaràs col·leccionaré col·leccionaríem col·leccionaríeu col·leccionassen col·leccionasses col·leccionassin col·leccionassis col·leccionat col·leccionats col·leccionau col·leccionava col·leccionaven col·leccionaves col·leccione col·leccionem col·leccionen col·lecciones col·leccionessen col·leccionesses col·leccionessin col·leccionessis col·leccioneu col·leccioni col·leccionin col·leccionis col·lecciono col·leccionà col·leccionàrem col·leccionàreu col·leccionàs col·leccionàssem col·leccionàsseu col·leccionàssim col·leccionàssiu col·leccionàvem col·leccionàveu col·leccionés col·leccionéssem col·leccionésseu col·leccionéssim col·leccionéssiu col·leccioní occ sept val v
колекционирам

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
коле́кция

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
колектив
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
колектив
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
сблъ́скване

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
разговор

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
коло́ния
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
одеколо́н
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.
колония
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
гига́нт

com /ˈkom/ adv
ко́лко как
De quina forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
запета́я запетая
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
ко́ма
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
команди́р

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
боря се
lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
обединение
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combina combinada combinades combinam combinant combinar combinara combinaran combinarem combinaren combinares combinareu combinaria combinarien combinaries combinarà combinaràs combinaré combinaríem combinaríeu combinassen combinasses combinassin combinassis combinat combinats combinau combinava combinaven combinaves combine combinem combinen combines combinessen combinesses combinessin combinessis combineu combini combinin combinis combino combinà combinàrem combinàreu combinàs combinàssem combinàsseu combinàssim combinàssiu combinàvem combinàveu combinés combinéssem combinésseu combinéssim combinéssiu combiní combín occ sept val v
комбинирам

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coment comenta comentada comentades comentam comentant comentar comentara comentaran comentarem comentaren comentares comentareu comentaria comentarien comentaries comentarà comentaràs comentaré comentaríem comentaríeu comentassen comentasses comentassin comentassis comentat comentats comentau comentava comentaven comentaves comente comentem comenten comentes comentessen comentesses comentessin comentessis comenteu comenti comentin comentis comento comentà comentàrem comentàreu comentàs comentàssem comentàsseu comentàssim comentàssiu comentàvem comentàveu comentés comentéssem comentésseu comentéssim comentéssiu comentí occ sept val v
коментирам

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
комента́р

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
запо́чвам
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
комерсиален

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
търговец
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ alg bal comercia comerciada comerciades comerciam comerciant comerciar comerciara comerciaran comerciarem comerciaren comerciares comerciareu comerciaria comerciarien comerciaries comerciarà comerciaràs comerciaré comerciaríem comerciaríeu comerciassen comerciasses comerciassin comerciassis comerciat comerciats comerciau comerciava comerciaven comerciaves comercie comerciem comercien comercies comerciessen comerciesses comerciessin comerciessis comercieu comercii comercio comercià comerciàrem comerciàreu comerciàs comerciàssem comerciàsseu comerciàssim comerciàssiu comerciàvem comerciàveu comerciés comerciéssem comerciésseu comerciéssim comerciéssiu comercií comerciï comerciïn comerciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
търгувам

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
търго́вия търговия
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
коме́та комета

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
комисар

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
комисио́нна
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
коми́сия

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
отбелязвам годишнина

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ alg ant bal cent commut commuta commutada commutades commutaia commutaien commutaies commutam commutant commutar commutara commutaran commutarem commutaren commutares commutareu commutaria commutarien commutaries commutariva commutariven commutarives commutarà commutaràs commutaré commutaríem commutaríeu commutarívem commutaríveu commutassen commutasses commutassin commutassis commutat commutats commutau commutava commutaven commutaves commutavi commutavo commute commuteguem commuteguessa commuteguessen commuteguesses commutegueu commutegués commuteguéssom commuteguéssou commutem commuten commutes commutessa commutessen commutesses commutessi commutessin commutessis commuteu commuti commutin commutis commuto commutos commuts commutà commutàiem commutàieu commutàrem commutàreu commutàs commutàssem commutàsseu commutàssim commutàssiu commutàvem commutàvets commutàveu commutàvom commutés commutéssem commutésseu commutéssim commutéssiu commutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
заменям

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
придружи́тел
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
партньор
Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
компа́ния
Acompanyament.
корпора́ция
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
сравним

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
сравне́ние

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
сравня́вам сравнявам

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
отделение

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
поделям

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
състрада́ние

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
конспект

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compens compensa compensada compensades compensam compensant compensar compensara compensaran compensarem compensaren compensares compensareu compensaria compensarien compensaries compensarà compensaràs compensaré compensaríem compensaríeu compensassen compensasses compensassin compensassis compensat compensats compensau compensava compensaven compensaves compense compensem compensen compenses compensessen compensesses compensessin compensessis compenseu compensi compensin compensis compenso compensà compensàrem compensàreu compensàs compensàssem compensàsseu compensàssim compensàssiu compensàvem compensàveu compensés compenséssem compensésseu compenséssim compenséssiu compensí occ sept val v
балансирам

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
конкуре́нция

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ bal competeix competeixen competeixes competeixi competeixin competeixis competeixo competesc competesqui competesquin competesquis competia competida competides competien competies competiguem competigueu competim competint competir competira competiran competirem competiren competires competireu competiria competirien competiries competirà competiràs competiré competiríem competiríeu competisc competisca competisquen competisques competissen competisses competissin competissis competit competits competiu competix competixen competixes competixo competí competíem competíeu competírem competíreu competís competíssem competísseu competíssim competíssiu n-occ occ sept val v
съпернича
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
конкурентен

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
способност

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
пъ́лен

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
напълно

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
сло́жен
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
компле́кс
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
комплекс
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
куро́рт

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
объркан

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
комплимент
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ bal compon componc compondran compondre compondrem compondreu compondria compondrien compondries compondrà compondràs compondré compondríem compondríeu componem componen component componeu componga componguem componguen componguera compongueren compongueres compongues componguessen componguesses componguessin componguessis compongueu compongui componguin componguis compongué componguérem componguéreu compongués componguéssem componguésseu componguéssim componguéssiu componguí componia componien componies compons componíem componíeu compost composta compostes compostos occ val v
съставям
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
композиция
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
композитор

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
сло́жен
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
сло́жен
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
компо́ст
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
покупка

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
купувач

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
купувам

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
разби́рам
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
разбира́ем

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
отзивчив
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
разби́ране

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
компре́с

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
компресия

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
сбивам

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
компроми́с
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
счетоводи́тел

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
бро́я
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
смятане
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
грижа
Cura, atenció.
сме́тка
Suma de la quantitat a pagar.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ alg ant bal cent comput computa computada computades computaia computaien computaies computam computant computar computara computaran computarem computaren computares computareu computaria computarien computaries computariva computariven computarives computarà computaràs computaré computaríem computaríeu computarívem computaríveu computassen computasses computassin computassis computat computats computau computava computaven computaves computavi computavo compute computeguem computeguessa computeguessen computeguesses computegueu computegués computeguéssom computeguéssou computem computen computes computessa computessen computesses computessi computessin computessis computeu computi computin computis computo computos computs computà computàiem computàieu computàrem computàreu computàs computàssem computàsseu computàssim computàssiu computàvem computàvets computàveu computàvom computés computéssem computésseu computéssim computéssiu computí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изчислявам

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
перге́л
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
такт
Unitat de mesura del temps musical.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
гра́фство

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
граф

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
графи́ня

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
обичайно

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
общуване

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
комуни́зъм

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
комунисти́чески комунистически
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
комуни́ст комуни́сти
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
о́бщество
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
коме́дия комедия

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
общ
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
обикновен
Ordinari, típic.

conca n fem
басе́йн
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
ста́ра мо́ма
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ bal conceba concebem conceben concebent concebera conceberen conceberes concebes concebessen concebesses concebessin concebessis concebeu concebi concebia concebien concebies concebin concebis concebo concebran concebre concebrem concebreu concebria concebrien concebries concebrà concebràs concebré concebríem concebríeu concebuda concebudes concebut concebuts concebé concebérem concebéreu concebés concebéssem concebésseu concebéssim concebéssiu concebí concebíem concebíeu concep conceps eiv occ sept v.cent val v
замислям

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent concentr concentra concentrada concentrades concentraia concentraien concentraies concentram concentrant concentrar concentrara concentraran concentrarem concentraren concentrares concentrareu concentraria concentrarien concentraries concentrariva concentrariven concentrarives concentrarà concentraràs concentraré concentraríem concentraríeu concentrarívem concentraríveu concentrassen concentrasses concentrassin concentrassis concentrat concentrats concentrau concentrava concentraven concentraves concentravi concentravo concentre concentreguem concentreguessa concentreguessen concentreguesses concentregueu concentregués concentreguéssom concentreguéssou concentrem concentren concentres concentressa concentressen concentresses concentressi concentressin concentressis concentreu concentri concentrin concentris concentro concentros concentrs concentrà concentràiem concentràieu concentràrem concentràreu concentràs concentràssem concentràsseu concentràssim concentràssiu concentràvem concentràvets concentràveu concentràvom concentrés concentréssem concentrésseu concentréssim concentréssiu concentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
концентрирам

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
заче́ване

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
поня́тие
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
умозрителен

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
концерт
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
концертина
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ bal concloc concloem concloent concloeu concloga concloguem concloguen concloguera conclogueren conclogueres conclogues concloguessen concloguesses concloguessin concloguessis conclogueu conclogui concloguin concloguis conclogué concloguérem concloguéreu conclogués concloguéssem concloguésseu concloguéssim concloguéssiu concloguí conclosa concloses conclosos conclou conclouen conclouran concloure conclourem concloureu conclouria conclourien conclouries conclourà conclouràs conclouré conclouríem conclouríeu conclous concloíem concloíeu concloïa concloïen concloïes conclòs occ val v
заключавам

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
завъ́ршване

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
конкретен

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
нало́жница

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ n neut
съперник

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
съгла́сие

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
присъ́да

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) condemn condemna condemnada condemnades condemnam condemnant condemnar condemnara condemnaran condemnarem condemnaren condemnares condemnareu condemnaria condemnarien condemnaries condemnarà condemnaràs condemnaré condemnaríem condemnaríeu condemnassen condemnasses condemnassin condemnassis condemnat condemnats condemnau condemnava condemnaven condemnaves condemne condemnem condemnen condemnes condemnessen condemnesses condemnessin condemnessis condemneu condemni condemnin condemnis condemno condemnà condemnàrem condemnàreu condemnàs condemnàssem condemnàsseu condemnàssim condemnàssiu condemnàvem condemnàveu condemnés condemnéssem condemnésseu condemnéssim condemnéssiu condemní occ sept val v
осъжда́м

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) condens condensa condensada condensades condensam condensant condensar condensara condensaran condensarem condensaren condensares condensareu condensaria condensarien condensaries condensarà condensaràs condensaré condensaríem condensaríeu condensassen condensasses condensassin condensassis condensat condensats condensau condensava condensaven condensaves condense condensem condensen condenses condensessen condensesses condensessin condensessis condenseu condensi condensin condensis condenso condensà condensàrem condensàreu condensàs condensàssem condensàsseu condensàssim condensàssiu condensàvem condensàveu condensés condenséssem condensésseu condenséssim condenséssiu condensí occ sept val v
втечнявам

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
условен
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
положение
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
подправка

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
бихевиори́зъм

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
водач
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ка́рам
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
знание
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
конфедерация

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ alg ant bal centr confereix confereixa confereixen confereixes confereixi confereixin confereixis confereixo confereixs conferesc conferesca conferesquen conferesques conferesqui conferesquin conferesquis conferia conferida conferides conferien conferies conferiguem conferiguera conferigueren conferigueres conferiguessen conferiguesses conferiguessin conferiguessis conferigueu conferigueva conferigueven conferigueves conferigué conferiguérem conferiguéreu conferigués conferiguéssem conferiguésseu conferiguéssim conferiguéssiu conferiguévem conferiguéveu conferim conferint conferir conferira conferiran conferirem conferiren conferires conferireu conferiria conferirien conferiries confeririva confeririven conferirives conferirà conferiràs conferiré conferiríem conferiríeu conferirívem conferiríveu conferisc conferisca conferisco conferiscos conferisquem conferisquen conferisques conferisqueu conferissa conferissen conferisses conferissi conferissin conferissis conferist conferit conferits conferiu conferiva conferiven conferives conferix conferixa conferixen conferixes conferixi conferixin conferixis conferixo conferixos conferí conferíem conferíets conferíeu conferírem conferíreu conferís conferíscon conferíssem conferísseu conferíssim conferíssiu conferíssom conferíssou conferívem conferíveu conferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
беседвам
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
ле́кция конференция

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
признавам

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
призна́ние

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
дове́рие доверие
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
доверие
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
доверя́вам
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
повери́телен

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confina confinada confinades confinam confinant confinar confinara confinaran confinarem confinaren confinares confinareu confinaria confinarien confinaries confinarà confinaràs confinaré confinaríem confinaríeu confinassen confinasses confinassin confinassis confinat confinats confinau confinava confinaven confinaves confine confinem confinen confines confinessen confinesses confinessin confinessis confineu confini confinin confinis confino confinà confinàrem confinàreu confinàs confinàssem confinàsseu confinàssim confinàssiu confinàvem confinàveu confinés confinéssem confinésseu confinéssim confinéssiu confiní confín occ sept val v
огранича́вам

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
подкре́пям
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ alg ant bal cent confit confita confitada confitades confitaia confitaien confitaies confitam confitant confitar confitara confitaran confitarem confitaren confitares confitareu confitaria confitarien confitaries confitariva confitariven confitarives confitarà confitaràs confitaré confitaríem confitaríeu confitarívem confitaríveu confitassen confitasses confitassin confitassis confitat confitats confitau confitava confitaven confitaves confitavi confitavo confite confiteguem confiteguessa confiteguessen confiteguesses confitegueu confitegués confiteguéssom confiteguéssou confitem confiten confites confitessa confitessen confitesses confitessi confitessin confitessis confiteu confiti confitin confitis confito confitos confits confità confitàiem confitàieu confitàrem confitàreu confitàs confitàssem confitàsseu confitàssim confitàssiu confitàvem confitàvets confitàveu confitàvom confités confitéssem confitésseu confitéssim confitéssiu confití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
захаросам

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
устие

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
конфликт

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
устие

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
съответствие
Expressió de consentiment o acceptació.

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
объркване
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
фри́зер

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
замръзвам
Posar a menys de zero graus.

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
морска змиорка
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
конгре́с
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ congènita adj masc
вроден

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
заек
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
спреже́ние

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ alg bal conjug conjuga conjugada conjugades conjugam conjugant conjugar conjugara conjugaran conjugarem conjugaren conjugares conjugareu conjugaria conjugarien conjugaries conjugarà conjugaràs conjugaré conjugaríem conjugaríeu conjugassen conjugasses conjugassin conjugassis conjugat conjugats conjugau conjugava conjugaven conjugaves conjugo conjugue conjuguem conjuguen conjugues conjuguessen conjuguesses conjuguessin conjuguessis conjugueu conjugui conjuguin conjuguis conjugués conjuguéssem conjuguésseu conjuguéssim conjuguéssiu conjuguí conjugà conjugàrem conjugàreu conjugàs conjugàssem conjugàsseu conjugàssim conjugàssiu conjugàvem conjugàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
спряга́м

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
съюз
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
съю́з съюз
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
мно́жество
Sèrie, mena, tipus, sort.
множество
Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) connect connecta connectada connectades connectam connectant connectar connectara connectaran connectarem connectaren connectares connectareu connectaria connectarien connectaries connectarà connectaràs connectaré connectaríem connectaríeu connectassen connectasses connectassin connectassis connectat connectats connectau connectava connectaven connectaves connecte connectem connecten connectes connectessen connectesses connectessin connectessis connecteu connecti connectin connectis connecto connectà connectàrem connectàreu connectàs connectàssem connectàsseu connectàssim connectàssiu connectàvem connectàveu connectés connectéssem connectésseu connectéssim connectéssiu connectí occ sept val v
свързвам
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
свързване
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ bal conquereix conquereixen conquereixes conquereixi conquereixin conquereixis conquereixo conqueresc conqueresqui conqueresquin conqueresquis conqueria conquerida conquerides conquerien conqueries conqueriguem conquerigueu conquerim conquerint conquerir conquerira conqueriran conquerirem conqueriren conquerires conquerireu conqueriria conqueririen conqueriries conquerirà conqueriràs conqueriré conqueriríem conqueriríeu conquerisc conquerisca conquerisquen conquerisques conquerissen conquerisses conquerissin conquerissis conquerit conquerits conqueriu conquerix conquerixen conquerixes conquerixo conquerí conqueríem conqueríeu conquerírem conqueríreu conquerís conqueríssem conquerísseu conqueríssim conqueríssiu n-occ occ sept val v
завоювам

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
култура

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
в съзнание

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
съзна́ние
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
пореден

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
съве́т съвет
Acte o efecte d'aconsellar.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
съгласие

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
[[съгла́сен]] съм

conseqüent /kon.seˈkwen/ /kon.seˈkwent/ /kon.səˈkwent/ /kun.səˈkwen/ adj
следващ като резултат

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
следователно

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
следствие

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
консервация

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
консервативен
Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conserv conserva conservada conservades conservam conservant conservar conservara conservaran conservarem conservaren conservares conservareu conservaria conservarien conservaries conservarà conservaràs conservaré conservaríem conservaríeu conservassen conservasses conservassin conservassis conservat conservats conservau conservava conservaven conservaves conserve conservem conserven conserves conservessen conservesses conservessin conservessis conserveu conservi conservin conservis conservo conservà conservàrem conservàreu conservàs conservàssem conservàsseu conservàssim conservàssiu conservàvem conservàveu conservés conservéssem conservésseu conservéssim conservéssiu conserví occ sept val v
консервирам
Guardar, retenir, no deixar perdre.

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
значи́телно

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
обмисляне

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
обмислям
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ bal consisteix consisteixen consisteixes consisteixi consisteixin consisteixis consisteixo consistesc consistesqui consistesquin consistesquis consistia consistida consistides consistien consisties consistiguem consistigueu consistim consistint consistir consistira consistiran consistirem consistiren consistires consistireu consistiria consistirien consistiries consistirà consistiràs consistiré consistiríem consistiríeu consistisc consistisca consistisquen consistisques consistissen consistisses consistissin consistissis consistit consistits consistiu consistix consistixen consistixes consistixo consistí consistíem consistíeu consistírem consistíreu consistís consistíssem consistísseu consistíssim consistíssiu n-occ occ sept val v
[[съста́вен]] съм

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
консистенция

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
утеха

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
консулство

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ alg ant bal cent consolid consolida consolidada consolidades consolidaia consolidaien consolidaies consolidam consolidant consolidar consolidara consolidaran consolidarem consolidaren consolidares consolidareu consolidaria consolidarien consolidaries consolidariva consolidariven consolidarives consolidarà consolidaràs consolidaré consolidaríem consolidaríeu consolidarívem consolidaríveu consolidassen consolidasses consolidassin consolidassis consolidat consolidats consolidau consolidava consolidaven consolidaves consolidavi consolidavo consolide consolideguem consolideguessa consolideguessen consolideguesses consolidegueu consolidegués consolideguéssom consolideguéssou consolidem consoliden consolides consolidessa consolidessen consolidesses consolidessi consolidessin consolidessis consolideu consolidi consolidin consolidis consolido consolidos consolids consolidà consolidàiem consolidàieu consolidàrem consolidàreu consolidàs consolidàssem consolidàsseu consolidàssim consolidàssiu consolidàvem consolidàvets consolidàveu consolidàvom consolidés consolidéssem consolidésseu consolidéssim consolidéssiu consolidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
заздравявам

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
съгла́сна

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
консорциум

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ alg ant bal cent conspir conspira conspirada conspirades conspiraia conspiraien conspiraies conspiram conspirant conspirar conspirara conspiraran conspirarem conspiraren conspirares conspirareu conspiraria conspirarien conspiraries conspirariva conspirariven conspirarives conspirarà conspiraràs conspiraré conspiraríem conspiraríeu conspirarívem conspiraríveu conspirassen conspirasses conspirassin conspirassis conspirat conspirats conspirau conspirava conspiraven conspiraves conspiravi conspiravo conspire conspireguem conspireguessa conspireguessen conspireguesses conspiregueu conspiregués conspireguéssom conspireguéssou conspirem conspiren conspires conspiressa conspiressen conspiresses conspiressi conspiressin conspiressis conspireu conspiri conspirin conspiris conspiro conspiros conspirs conspirà conspiràiem conspiràieu conspiràrem conspiràreu conspiràs conspiràssem conspiràsseu conspiràssim conspiràssiu conspiràvem conspiràvets conspiràveu conspiràvom conspirés conspiréssem conspirésseu conspiréssim conspiréssiu conspirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
заговорнича

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
конста́нта
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
конста́нта
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
постоянно

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
съзве́здие съзвездие

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
конституционен

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
конституция

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
граде́ж

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ n masc
конце́пция

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
строя́
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
постоянство

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
съветвам се

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
изразходване

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ bal centr consum consuma consumeix consumeixen consumeixes consumeixi consumeixin consumeixis consumeixo consumen consumes consumesc consumesqui consumesquin consumesquis consumi consumia consumida consumides consumien consumies consumiguem consumigueu consumim consumin consumint consumir consumira consumiran consumirem consumiren consumires consumireu consumiria consumirien consumiries consumirà consumiràs consumiré consumiríem consumiríeu consumis consumisc consumisca consumisquen consumisques consumissen consumisses consumissin consumissis consumit consumits consumiu consumix consumixen consumixes consumixo consumo consums consumí consumíem consumíeu consumírem consumíreu consumís consumíssem consumísseu consumíssim consumíssiu n-occ occ sept val v
изпивам

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
свързвам се

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
допир

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
зара́зяване

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
замърся́ване
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
замърсявам

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
разказвам

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
при́казка
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
съд
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
въздържам
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
отговарям

context /kunˈtekst/ n masc
конте́кст

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
граничещ

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
контине́нт
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
съдържа́ние

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
непрекъснат

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
продължение

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
продължа́вам
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
непрекъснатост

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
про́тив
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
срещу течението

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ alg ant bal cent contraatac contraataca contraatacada contraatacades contraatacaia contraatacaien contraatacaies contraatacam contraatacant contraatacar contraatacara contraatacaran contraatacarem contraatacaren contraatacares contraatacareu contraatacaria contraatacarien contraatacaries contraatacariva contraatacariven contraatacarives contraatacarà contraatacaràs contraatacaré contraatacaríem contraatacaríeu contraatacarívem contraatacaríveu contraatacassen contraatacasses contraatacassin contraatacassis contraatacat contraatacats contraatacau contraatacava contraatacaven contraatacaves contraatacavi contraatacavo contraataco contraatacos contraatacà contraatacàiem contraatacàieu contraatacàrem contraatacàreu contraatacàs contraatacàssem contraatacàsseu contraatacàssim contraatacàssiu contraatacàvem contraatacàvets contraatacàveu contraatacàvom contraataque contraataqueguem contraataqueguessa contraataqueguessen contraataqueguesses contraataquegueu contraataquegués contraataqueguéssom contraataqueguéssou contraataquem contraataquen contraataques contraataquessa contraataquessen contraataquesses contraataquessi contraataquessin contraataquessis contraataqueu contraataqui contraataquin contraataquis contraataqués contraataquéssem contraataquésseu contraataquéssim contraataquéssiu contraataquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
контраатакувам

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
контрабас

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
контрабанди́ст

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
предпазване

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
нае́мам

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
до́говор
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ bal contradeia contradeien contradeies contradeim contradeis contradic contradiem contradient contradieu contradiga contradigau contradiguem contradiguen contradiguera contradigueren contradigueres contradigues contradiguessen contradiguesses contradiguessin contradiguessis contradigueu contradigui contradiguin contradiguis contradigué contradiguérem contradiguéreu contradigués contradiguéssem contradiguésseu contradiguéssim contradiguéssiu contradiguí contradir contradiran contradirem contradireu contradiria contradirien contradiries contradirà contradiràs contradiré contradiríem contradiríeu contradis contradit contradita contradites contradits contradiu contradiuen contradius contradèiem contradèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
опровергавам

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
контрафагот

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ alg bal contrafacem contrafacen contrafaces contrafaceu contrafaci contrafacin contrafacis contrafaig contrafan contrafaran contrafarem contrafareu contrafaria contrafarien contrafaries contrafarà contrafaràs contrafaré contrafaríem contrafaríeu contrafaç contrafaça contrafeia contrafeien contrafeies contrafeim contrafeis contrafem contrafent contrafer contrafera contraferen contraferes contrafessen contrafesses contrafessin contrafessis contrafet contrafeta contrafetes contrafets contrafeu contrafiu contrafà contrafàs contrafèiem contrafèieu contrafé contraféiem contraféieu contraférem contraféreu contrafés contraféssem contrafésseu contraféssim contraféssiu contraféu val v
подправям
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
контрафорс
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
паро́ла

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
контраст

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
хващам

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
при́нос

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
данъкоплатец

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
доприна́сям

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
власт
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
контроли́рам
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
спор

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
натъртване

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
конурбация

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
обикновен

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
мето́х

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ alg ant bal centr convergeix convergeixa convergeixen convergeixes convergeixi convergeixin convergeixis convergeixo convergeixs convergesc convergesca convergesquen convergesques convergesqui convergesquin convergesquis convergia convergida convergides convergien convergies convergiguem convergiguera convergigueren convergigueres convergiguessen convergiguesses convergiguessin convergiguessis convergigueu convergigueva convergigueven convergigueves convergigué convergiguérem convergiguéreu convergigués convergiguéssem convergiguésseu convergiguéssim convergiguéssiu convergiguévem convergiguéveu convergim convergint convergir convergira convergiran convergirem convergiren convergires convergireu convergiria convergirien convergiries convergiriva convergiriven convergirives convergirà convergiràs convergiré convergiríem convergiríeu convergirívem convergiríveu convergisc convergisca convergisco convergiscos convergisquem convergisquen convergisques convergisqueu convergissa convergissen convergisses convergissi convergissin convergissis convergist convergit convergits convergiu convergiva convergiven convergives convergix convergixa convergixen convergixes convergixi convergixin convergixis convergixo convergixos convergí convergíem convergíets convergíeu convergírem convergíreu convergís convergíscon convergíssem convergísseu convergíssim convergíssiu convergíssom convergíssou convergívem convergíveu convergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
приближавам се

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
ра́зговор разговор
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ bal converteix converteixen converteixes converteixi converteixin converteixis converteixo convertesc convertesqui convertesquin convertesquis convertia convertida convertides convertien converties convertiguem convertigueu convertim convertint convertir convertira convertiran convertirem convertiren convertires convertireu convertiria convertirien convertiries convertirà convertiràs convertiré convertiríem convertiríeu convertisc convertisca convertisquen convertisques convertissen convertisses convertissin convertissis convertit convertits convertiu convertix convertixen convertixes convertixo convertí convertíem convertíeu convertírem convertíreu convertís convertíssem convertísseu convertíssim convertíssiu n-occ occ sept val v
обръщам
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
изпъкнал

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
ка́ня

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
гост

convulsivament /kom.buɫˌsi.βaˈmen/ /koɱ.vuɫˌsi.vaˈment/ /koɱ.vuɫˌsi.vəˈment/ /kum.buɫˌsi.βəˈmen/ /kuɱ.vuɫˌsi.vəˈmen/ adv
конвулсивно

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
убеждавам

cony /ˈkoɲ/ n masc
пу́тка пи́чка

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
зна́я
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
коопера́ция

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
координа́ция

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ alg ant bal cent coordina coordinada coordinades coordinaia coordinaien coordinaies coordinam coordinant coordinar coordinara coordinaran coordinarem coordinaren coordinares coordinareu coordinaria coordinarien coordinaries coordinariva coordinariven coordinarives coordinarà coordinaràs coordinaré coordinaríem coordinaríeu coordinarívem coordinaríveu coordinassen coordinasses coordinassin coordinassis coordinat coordinats coordinau coordinava coordinaven coordinaves coordinavi coordinavo coordine coordineguem coordineguessa coordineguessen coordineguesses coordinegueu coordinegués coordineguéssom coordineguéssou coordinem coordinen coordines coordinessa coordinessen coordinesses coordinessi coordinessin coordinessis coordineu coordini coordinin coordinis coordino coordinos coordinà coordinàiem coordinàieu coordinàrem coordinàreu coordinàs coordinàssem coordinàsseu coordinàssim coordinàssiu coordinàvem coordinàvets coordinàveu coordinàvom coordinés coordinéssem coordinésseu coordinéssim coordinéssiu coordiní coordín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
координирам

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
удар
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
превра́т

cop d'ull n masc
бегъл поглед
Esguard breu.

cop de dreta n masc
форхенд
(pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.

cop de puny n masc
у́дар

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
чашка
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
купа
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
копе́йка

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
коперниций

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
копирам
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
коптски
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) copul copula copulada copulades copulam copulant copular copulara copularan copularem copularen copulares copulareu copularia copularien copularies copularà copularàs copularé copularíem copularíeu copulassen copulasses copulassin copulassis copulat copulats copulau copulava copulaven copulaves copule copulem copulen copules copulessen copulesses copulessin copulessis copuleu copuli copulin copulis copulo copulà copulàrem copulàreu copulàs copulàssem copulàsseu copulàssim copulàssiu copulàvem copulàveu copulés copuléssem copulésseu copuléssim copuléssiu copulí occ sept val v
съвокуплявам се

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
сърце
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
хор
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
кора́л

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
смелост
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
гарван
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
вратовръ́зка вратовръзка
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
въже въже́
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
задушевен

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ n masc
кордон
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
хореогра́фия

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
коре́йски
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
коре́йски
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
рог
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
корнет
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
корни́з
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
рог на изобилието
Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
венче

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
извод

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
коро́на корона

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
коронави́рус

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
полко́вник

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
ко́рпус

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
коша́ра

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
поправка

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
вярно

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
ве́рен

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
бега́ч
Esportista en una prova de cursa.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
поправям

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
корелация

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
течение
Massa que flueix contínuament.

corrents /koˈrens/ /kuˈrens/ adv
бързо

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ bal correspon corresponc correspondran correspondre correspondrem correspondreu correspondria correspondrien correspondries correspondrà correspondràs correspondré correspondríem correspondríeu corresponem corresponen corresponent corresponeu corresponga corresponguem corresponguen corresponguera correspongueren correspongueres correspongues corresponguessen corresponguesses corresponguessin corresponguessis correspongueu correspongui corresponguin corresponguis correspongué corresponguérem corresponguéreu correspongués corresponguéssem corresponguésseu corresponguéssim corresponguéssiu corresponguí corresponia corresponien corresponies correspons corresponíem corresponíeu correspost corresposta correspostes correspostos occ val v
отгова́рям
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
съответстващ

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
дописник

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
ремък
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
курие́р
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
поща
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
електро́нна по́ща

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corrobor corrobora corroborada corroborades corroboram corroborant corroborar corroborara corroboraran corroborarem corroboraren corroborares corroborareu corroboraria corroborarien corroboraries corroborarà corroboraràs corroboraré corroboraríem corroboraríeu corroborassen corroborasses corroborassin corroborassis corroborat corroborats corroborau corroborava corroboraven corroboraves corrobore corroborem corroboren corrobores corroboressen corroboresses corroboressin corroboressis corroboreu corrobori corroborin corroboris corroboro corroborà corroboràrem corroboràreu corroboràs corroboràssem corroboràsseu corroboràssim corroboràssiu corroboràvem corroboràveu corroborés corroboréssem corroborésseu corroboréssim corroboréssiu corroborí occ sept val v
подкрепям

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ alg bal corroeix corroeixen corroeixes corroeixi corroeixin corroeixis corroeixo corroeixs corroesc corroesca corroesquen corroesques corroesqui corroesquin corroesquis corroint corroir corroiran corroirem corroireu corroiria corroirien corroiries corroirà corroiràs corroiré corroiríem corroiríeu corroí corroíem corroíeu corroírem corroíreu corroís corroíssem corroísseu corroíssim corroíssiu corroïa corroïda corroïdes corroïen corroïes corroïguem corroïgueu corroïm corroïra corroïren corroïres corroïsc corroïsca corroïsquen corroïsques corroïssen corroïsses corroïssin corroïssis corroït corroïts corroïu corroïx corroïxen corroïxes corroïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
кородирам

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
развалям
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
корупция
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
точи́лка
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cort /ˈkort/ n fem
двор
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
ве́жливост

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
придво́рен

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
заве́са
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
кортизол

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
учти́в

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
осмина нота
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos n masc
тя́ло тяло
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
вещ
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
братовчедка

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
ши́я

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
космона́вт

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
вселе́на

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
мироглед

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
козметика

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
козметика

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
бряг
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ alg ant bal cent cost costa costada costades costaia costaien costaies costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costariva costariven costarives costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costarívem costaríveu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves costavi costavo coste costeguem costeguessa costeguessen costeguesses costegueu costegués costeguéssom costeguéssou costem costen costes costessa costessen costesses costessi costessin costessis costeu costi costin costis costo costos costs costà costàiem costàieu costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàvets costàveu costàvom costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ко́ствам

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
страна́
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) costege costegem costegen costeges costegessen costegesses costegessin costegessis costegeu costegi costegin costegis costegés costegéssem costegésseu costegéssim costegéssiu costegí costeig costeja costejada costejades costejam costejant costejar costejara costejaran costejarem costejaren costejares costejareu costejaria costejarien costejaries costejarà costejaràs costejaré costejaríem costejaríeu costejassen costejasses costejassin costejassis costejat costejats costejau costejava costejaven costejaves costejo costejà costejàrem costejàreu costejàs costejàssem costejàsseu costejàssim costejàssiu costejàvem costejàveu occ sept val v
каботирам
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
ребро́ ребро
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
ребърце
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.
ребро
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
на́вик

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
братовчед

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
корсе́т

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
кола автомобил
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
кола
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
кочияш

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
паму́к

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
мед бакър
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ bal coc coem coent coeu coga coguda cogudes coguem coguen coguera cogueren cogueres cogues coguessen coguesses coguessin coguessis cogueu cogui coguin coguis cogut coguts cogué coguérem coguéreu cogués coguéssem coguésseu coguéssim coguéssiu coguí cou couen couran coure courem coureu couria courien couries courà couràs couré couríem couríeu cous coíem coíeu coïa coïen coïes cuit cuita cuites cuits occ val v
сварявам се
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
пещера

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
страхлив
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
страхли́вост

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
рак
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
че́реп

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
че́репен

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
създава́не

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
създа́тел

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
създава́м създавам
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
творчески

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
креативност

creença n fem
вя́ра

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
расте́ж

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
кресон

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
кайма́к
Part greixosa de la llet.
крем
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
изгаряне

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
цип
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
изга́рям горя
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
палачи́нка

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
здрач

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
гре́бен

crestomatia n fem
христоматия

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
кре́да

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
кръст
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
пресичам
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
крайцер
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
вя́рвам мисля
Tenir confiança.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cria criada criades criam criant criar criara criaran criarem criaren criares criareu criaria criarien criaries criarà criaràs criaré criaríem criaríeu criassen criasses criassin criassis criat criats criau criava criaven criaves crie criem crien cries criessen criesses criessin criessis crieu crii crio crià criàrem criàreu criàs criàssem criàsseu criàssim criàssiu criàvem criàveu criés criéssem criésseu criéssim criéssiu crií criï criïn criïs occ sept val v
отглеждам

criat /kɾiˈat/ n masc
слуга́

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ n masc
скрининг

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
зов
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
ви́кам
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
престъпление

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
кримина́лен
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
кримина́лен
Qui comet un crim.

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
гри́ва

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
крипта

criptó n masc
крипто́н

criquet n masc
кри́кет

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
хризантема

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
кри́за криза

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
еле́й
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
пуканки

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
христаделфианец

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
криста́л

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent cristal·litz cristal·litza cristal·litzada cristal·litzades cristal·litzaia cristal·litzaien cristal·litzaies cristal·litzam cristal·litzant cristal·litzar cristal·litzara cristal·litzaran cristal·litzarem cristal·litzaren cristal·litzares cristal·litzareu cristal·litzaria cristal·litzarien cristal·litzaries cristal·litzariva cristal·litzariven cristal·litzarives cristal·litzarà cristal·litzaràs cristal·litzaré cristal·litzaríem cristal·litzaríeu cristal·litzarívem cristal·litzaríveu cristal·litzassen cristal·litzasses cristal·litzassin cristal·litzassis cristal·litzat cristal·litzats cristal·litzau cristal·litzava cristal·litzaven cristal·litzaves cristal·litzavi cristal·litzavo cristal·litze cristal·litzeguem cristal·litzeguessa cristal·litzeguessen cristal·litzeguesses cristal·litzegueu cristal·litzegués cristal·litzeguéssom cristal·litzeguéssou cristal·litzem cristal·litzen cristal·litzes cristal·litzessa cristal·litzessen cristal·litzesses cristal·litzessi cristal·litzessin cristal·litzessis cristal·litzeu cristal·litzi cristal·litzin cristal·litzis cristal·litzo cristal·litzos cristal·litzs cristal·litzà cristal·litzàiem cristal·litzàieu cristal·litzàrem cristal·litzàreu cristal·litzàs cristal·litzàssem cristal·litzàsseu cristal·litzàssim cristal·litzàssiu cristal·litzàvem cristal·litzàvets cristal·litzàveu cristal·litzàvom cristal·litzés cristal·litzéssem cristal·litzésseu cristal·litzéssim cristal·litzéssiu cristal·litzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
кристализирам

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
кристален
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
христия́нство

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
християнин
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
какавида

crit /ˈkɾit/ n masc
вик

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
кръстоно́сен по́ход

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
хърватски
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
кръстоно́сец
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
хърватин хърватски
Persona originaria de Croàcia.
хърватски
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
кроаса́н

crom n masc
хром

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
хромозо́м

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
хроматичен

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
хроноло́гия

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
хронометър

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
патерица
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
суро́в
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent crucific crucifica crucificada crucificades crucificaia crucificaien crucificaies crucificam crucificant crucificar crucificara crucificaran crucificarem crucificaren crucificares crucificareu crucificaria crucificarien crucificaries crucificariva crucificariven crucificarives crucificarà crucificaràs crucificaré crucificaríem crucificaríeu crucificarívem crucificaríveu crucificassen crucificasses crucificassin crucificassis crucificat crucificats crucificau crucificava crucificaven crucificaves crucificavi crucificavo crucifico crucificos crucificà crucificàiem crucificàieu crucificàrem crucificàreu crucificàs crucificàssem crucificàsseu crucificàssim crucificàssiu crucificàvem crucificàvets crucificàveu crucificàvom crucifique crucifiqueguem crucifiqueguessa crucifiqueguessen crucifiqueguesses crucifiquegueu crucifiquegués crucifiqueguéssom crucifiqueguéssou crucifiquem crucifiquen crucifiques crucifiquessa crucifiquessen crucifiquesses crucifiquessi crucifiquessin crucifiquessis crucifiqueu crucifiqui crucifiquin crucifiquis crucifiqués crucifiquéssem crucifiquésseu crucifiquéssim crucifiquéssiu crucifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
разпъвам на кръст

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
кръст

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
жесто́к

cruentament /kɾuˌen.taˈmen/ /kɾuˌen.taˈment/ /kɾuˌen.təˈmen/ /kɾuˌen.təˈment/ adv
жестоко

cruiximent /kɾu.ʃiˈmen/ /kɾu.ʃiˈment/ /kɾuj.ʃiˈmen/ /kɾuj.ʃiˈment/ n masc
схващане
Dolor muscular en forma de punxades després d’un exercici físic desacostumat.

crup /ˈkɾup/ n masc
спазматичен ларингит

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
ракообра́зно
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
кръсто́вище кръстопът
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
кра́тер

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
вя́ра
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
раста́ раста

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
критичен

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
кри́тик

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
хроничен

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
летопи́с

cua /ˈku.a/ n fem
опа́шка опашка
Apèndix posterior d'alguns animals.
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
куб

cuc n masc
червей че́рвей

cuc de seda n masc
копринена пеперуда

cucut /kuˈkut/ n masc
ку́кувица

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
стърчиопашка

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
ку́хня кухня
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
го́твя

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
готвач

cuir /ˈkujr/ n masc
кожа

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
кираса
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
броненосец

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
бедро́ бедро

cul n masc
гъз

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
лъжица

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
лъжица

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
чаена лъжичка

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
чаена лъжичка
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
вина

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
вина

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
вино́вен
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent culp culpa culpada culpades culpaia culpaien culpaies culpam culpant culpar culpara culparan culparem culparen culpares culpareu culparia culparien culparies culpariva culpariven culparives culparà culparàs culparé culparíem culparíeu culparívem culparíveu culpassen culpasses culpassin culpassis culpat culpats culpau culpava culpaven culpaves culpavi culpavo culpe culpeguem culpeguessa culpeguessen culpeguesses culpegueu culpegués culpeguéssom culpeguéssou culpem culpen culpes culpessa culpessen culpesses culpessi culpessin culpessis culpeu culpi culpin culpis culpo culpos culps culpà culpàiem culpàieu culpàrem culpàreu culpàs culpàssem culpàsseu culpàssim culpàssiu culpàvem culpàvets culpàveu culpàvom culpés culpéssem culpésseu culpéssim culpéssiu culpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
виня

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
култ
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
сорт

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
култу́ра култура

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
култу́рен

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
клинови́ден

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
балдъза

cunyat n masc
шурей

curi n masc
кюрий

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
любопи́тство

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
любопи́тен любопитен
Que desitja saber coses.

currículum n masc
автобиогра́фия
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.

curs /ˈkurs/ n masc
курс

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
надбя́гване

curt adj masc
къс
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
къ́со съедине́ние

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
опека
Acció i efecte de custodiar.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
изчисле́ние

càlid adj masc
то́пъл

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
фотоапара́т
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
рак
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
коно́п

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
канабис

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
канон

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
капсула
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
товар
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
картел

càstig /ˈkas.tik/ n masc
наказа́ние
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
катедра

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
като́д

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
ке́лтски
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
ке́лтски
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
кле́тка клетка

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
цент

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
шийка на матката

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
еле́н елен

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
цитра

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
ушен охлюв
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
коктейл

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
кокте́йл Мо́лотов

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
холе́ра
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
ко́лика
Relatiu al còlon

còlic n masc
ко́лика
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
колон

còmic n masc
комикс
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
комфортен
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
вдлъбнат

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
ко́ндор

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
консул

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
копие
Acció o efecte de copiar.

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
роговица

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
корнер

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
бя́гам бягам
Caminar amb velocitat.

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
кълбест облак

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
купол

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
катер
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
коса
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ alg ant bal cent dall dalla dallada dallades dallaia dallaien dallaies dallam dallant dallar dallara dallaran dallarem dallaren dallares dallareu dallaria dallarien dallaries dallariva dallariven dallarives dallarà dallaràs dallaré dallaríem dallaríeu dallarívem dallaríveu dallassen dallasses dallassin dallassis dallat dallats dallau dallava dallaven dallaves dallavi dallavo dalle dalleguem dalleguessa dalleguessen dalleguesses dallegueu dallegués dalleguéssom dalleguéssou dallem dallen dalles dallessa dallessen dallesses dallessi dallessin dallessis dalleu dalli dallin dallis dallo dallos dalls dallà dallàiem dallàieu dallàrem dallàreu dallàs dallàssem dallàsseu dallàssim dallàssiu dallàvem dallàvets dallàveu dallàvom dallés dalléssem dallésseu dalléssim dalléssiu dallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
кося́

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
горе
A la part superior, de més amunt.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
да́ма

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
над
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
танц

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
повреждам

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
датски
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
стреличка
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
да́рмщадтий

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
после́ден
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
отза́д

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
дарвинизъм
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ n neut
дарвинист

data /ˈda.ta/ n fem
да́та

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
да́телен

dau n masc
зар
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) daur daura daurada daurades dauram daurant daurar daurara dauraran daurarem dauraren daurares daurareu dauraria daurarien dauraries daurarà dauraràs dauraré dauraríem dauraríeu daurassen daurasses daurassin daurassis daurat daurats daurau daurava dauraven dauraves daure daurem dauren daures dauressen dauresses dauressin dauressis daureu dauri daurin dauris dauro daurà dauràrem dauràreu dauràs dauràssem dauràsseu dauràssim dauràssiu dauràvem dauràveu daurés dauréssem daurésseu dauréssim dauréssiu daurí occ sept val v
позлатявам

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
прести́лка

de bat a bat adv
широко отворен

de franc adv
безпла́тно

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
бъ́рзо

de res Interjection
ня́ма защо́

de sobte adv
внеза́пно

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
деба́ти
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ bal debat debata debatem debaten debatent debatera debateren debateres debates debatessen debatesses debatessin debatessis debateu debati debatia debatien debaties debatin debatis debato debatran debatre debatrem debatreu debatria debatrien debatries debatrà debatràs debatré debatríem debatríeu debats debatuda debatudes debatut debatuts debaté debatérem debatéreu debatés debatéssem debatésseu debatéssim debatéssiu debatí debatíem debatíeu occ sept val v
дебатирам
Disputar amb raons sobre alguna cosa.

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) debut debuta debutada debutades debutam debutant debutar debutara debutaran debutarem debutaren debutares debutareu debutaria debutarien debutaries debutarà debutaràs debutaré debutaríem debutaríeu debutassen debutasses debutassin debutassis debutat debutats debutau debutava debutaven debutaves debute debutem debuten debutes debutessen debutesses debutessin debutessis debuteu debuti debutin debutis debuto debutà debutàrem debutàreu debutàs debutàssem debutàsseu debutàssim debutàssiu debutàvem debutàveu debutés debutéssem debutésseu debutéssim debutéssiu debutí occ sept val v
дебютирам

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
декаде́нтство

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ alg ant bal cent decapit decapita decapitada decapitades decapitaia decapitaien decapitaies decapitam decapitant decapitar decapitara decapitaran decapitarem decapitaren decapitares decapitareu decapitaria decapitarien decapitaries decapitariva decapitariven decapitarives decapitarà decapitaràs decapitaré decapitaríem decapitaríeu decapitarívem decapitaríveu decapitassen decapitasses decapitassin decapitassis decapitat decapitats decapitau decapitava decapitaven decapitaves decapitavi decapitavo decapite decapiteguem decapiteguessa decapiteguessen decapiteguesses decapitegueu decapitegués decapiteguéssom decapiteguéssou decapitem decapiten decapites decapitessa decapitessen decapitesses decapitessi decapitessin decapitessis decapiteu decapiti decapitin decapitis decapito decapitos decapits decapità decapitàiem decapitàieu decapitàrem decapitàreu decapitàs decapitàssem decapitàsseu decapitàssim decapitàssiu decapitàvem decapitàvets decapitàveu decapitàvom decapités decapitéssem decapitésseu decapitéssim decapitéssiu decapití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
обезглавявам

decebre /deˈse.bɾe/ bal deceba decebem deceben decebent decebera deceberen deceberes decebes decebessen decebesses decebessin decebessis decebeu decebi decebia decebien decebies decebin decebis decebo decebran decebre decebrem decebreu decebria decebrien decebries decebrà decebràs decebré decebríem decebríeu decebuda decebudes decebut decebuts decebé decebérem decebéreu decebés decebéssem decebésseu decebéssim decebéssiu decebí decebíem decebíeu decep deceps eiv occ sept v.cent val v
разочаровам
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
разочарова́ние

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
разреша́вам
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
десети́чен
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
десети́чен
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
решаващ

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
реше́ние

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
изложе́ние

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) declar declara declarada declarades declaram declarant declarar declarara declararan declararem declararen declarares declarareu declararia declararien declararies declararà declararàs declararé declararíem declararíeu declarassen declarasses declarassin declarassis declarat declarats declarau declarava declaraven declaraves declare declarem declaren declares declaressen declaresses declaressin declaressis declareu declari declarin declaris declaro declarà declaràrem declaràreu declaràs declaràssem declaràsseu declaràssim declaràssiu declaràvem declaràveu declarés declaréssem declarésseu declaréssim declaréssiu declarí occ sept val v
декларирам

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
склоне́ние

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
украса

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
благоприличие

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
дециметър
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
надпи́свам
Dirigir una obra a algú com a homenatge.

dedicatòria n fem
посвещение

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
отбив

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
боги́ня

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
защита

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
защита́вам
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
защи́тник

definició n fem
дефини́ция

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ bal defineix defineixen defineixes defineixi defineixin defineixis defineixo definesc definesqui definesquin definesquis definia definida definides definien definies definiguem definigueu definim definint definir definira definiran definirem definiren definires definireu definiria definirien definiries definirà definiràs definiré definiríem definiríeu definisc definisca definisquen definisques definissen definisses definissin definissis definit definits definiu definix definixen definixes definixo definí definíem definíeu definírem definíreu definís definíssem definísseu definíssim definíssiu n-occ occ sept val v
дефинирам

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
дефини́ран

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
експлицитен
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ alg ant bal cent deform deforma deformada deformades deformaia deformaien deformaies deformam deformant deformar deformara deformaran deformarem deformaren deformares deformareu deformaria deformarien deformaries deformariva deformariven deformarives deformarà deformaràs deformaré deformaríem deformaríeu deformarívem deformaríveu deformassen deformasses deformassin deformassis deformat deformats deformau deformava deformaven deformaves deformavi deformavo deforme deformeguem deformeguessa deformeguessen deformeguesses deformegueu deformegués deformeguéssom deformeguéssou deformem deformen deformes deformessa deformessen deformesses deformessi deformessin deformessis deformeu deformi deformin deformis deformo deformos deforms deformà deformàiem deformàieu deformàrem deformàreu deformàs deformàssem deformàsseu deformàssim deformàssiu deformàvem deformàvets deformàveu deformàvom deformés deforméssem deformésseu deforméssim deforméssiu deformí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
деформирам

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
обезобразен

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ alg ant bal cent degener degenera degenerada degenerades degeneraia degeneraien degeneraies degeneram degenerant degenerar degenerara degeneraran degenerarem degeneraren degenerares degenerareu degeneraria degenerarien degeneraries degenerariva degenerariven degenerarives degenerarà degeneraràs degeneraré degeneraríem degeneraríeu degenerarívem degeneraríveu degenerassen degenerasses degenerassin degenerassis degenerat degenerats degenerau degenerava degeneraven degeneraves degeneravi degeneravo degenere degenereguem degenereguessa degenereguessen degenereguesses degeneregueu degeneregués degenereguéssom degenereguéssou degenerem degeneren degeneres degeneressa degeneressen degeneresses degeneressi degeneressin degeneressis degenereu degeneri degenerin degeneris degenero degeneros degeners degenerà degeneràiem degeneràieu degeneràrem degeneràreu degeneràs degeneràssem degeneràsseu degeneràssim degeneràssiu degeneràvem degeneràvets degeneràveu degeneràvom degenerés degeneréssem degenerésseu degeneréssim degeneréssiu degenerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дегенерирам

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent degrad degrada degradada degradades degradaia degradaien degradaies degradam degradant degradar degradara degradaran degradarem degradaren degradares degradareu degradaria degradarien degradaries degradariva degradariven degradarives degradarà degradaràs degradaré degradaríem degradaríeu degradarívem degradaríveu degradassen degradasses degradassin degradassis degradat degradats degradau degradava degradaven degradaves degradavi degradavo degrade degradeguem degradeguessa degradeguessen degradeguesses degradegueu degradegués degradeguéssom degradeguéssou degradem degraden degrades degradessa degradessen degradesses degradessi degradessin degradessis degradeu degradi degradin degradis degrado degrados degrads degradà degradàiem degradàieu degradàrem degradàreu degradàs degradàssem degradàsseu degradàssim degradàssiu degradàvem degradàvets degradàveu degradàvom degradés degradéssem degradésseu degradéssim degradéssiu degradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
деградирам

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
навреме

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
декан

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
оста́вям
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
после́довател

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
по́стя

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
пост

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deleg delega delegada delegades delegam delegant delegar delegara delegaran delegarem delegaren delegares delegareu delegaria delegarien delegaries delegarà delegaràs delegaré delegaríem delegaríeu delegassen delegasses delegassin delegassis delegat delegats delegau delegava delegaven delegaves delego delegue deleguem deleguen delegues deleguessen deleguesses deleguessin deleguessis delegueu delegui deleguin deleguis delegués deleguéssem deleguésseu deleguéssim deleguéssiu deleguí delegà delegàrem delegàreu delegàs delegàssem delegàsseu delegàssim delegàssiu delegàvem delegàveu occ sept val v
делегирам

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
дофин

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
преднаме́рен

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
нежен

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ alg bal delinea delineada delineades delineam delineant delinear delineara delinearan delinearem delinearen delineares delineareu delinearia delinearien delinearies delinearà delinearàs delinearé delinearíem delinearíeu delineassen delineasses delineassin delineassis delineat delineats delineau delineava delineaven delineaves delinee delineem delineen delinees delineessen delineesses delineessin delineessis delineeu delinei delineo delineà delineàrem delineàreu delineàs delineàssem delineàsseu delineàssim delineàssiu delineàvem delineàveu delineés delineéssem delineésseu delineéssim delineéssiu delineí delineï delineïn delineïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
очертавам

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
нарушител

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
простъпка

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ alg ant bal cent delir delira delirada delirades deliraia deliraien deliraies deliram delirant delirar delirara deliraran delirarem deliraren delirares delirareu deliraria delirarien deliraries delirariva delirariven delirarives delirarà deliraràs deliraré deliraríem deliraríeu delirarívem deliraríveu delirassen delirasses delirassin delirassis delirat delirats delirau delirava deliraven deliraves deliravi deliravo delire delireguem delireguessa delireguessen delireguesses deliregueu deliregués delireguéssom delireguéssou delirem deliren delires deliressa deliressen deliresses deliressi deliressin deliressis delireu deliri delirin deliris deliro deliros delirs delirà deliràiem deliràieu deliràrem deliràreu deliràs deliràssem deliràsseu deliràssim deliràssiu deliràvem deliràvets deliràveu deliràvom delirés deliréssem delirésseu deliréssim deliréssiu delirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
лудувам

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
бълнуване

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
де́лта
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
де́лта
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
демаго́г

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
мо́ля моля
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
разграничаване

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
луд

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
демократиза́ция

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent democratitz democratitza democratitzada democratitzades democratitzaia democratitzaien democratitzaies democratitzam democratitzant democratitzar democratitzara democratitzaran democratitzarem democratitzaren democratitzares democratitzareu democratitzaria democratitzarien democratitzaries democratitzariva democratitzariven democratitzarives democratitzarà democratitzaràs democratitzaré democratitzaríem democratitzaríeu democratitzarívem democratitzaríveu democratitzassen democratitzasses democratitzassin democratitzassis democratitzat democratitzats democratitzau democratitzava democratitzaven democratitzaves democratitzavi democratitzavo democratitze democratitzeguem democratitzeguessa democratitzeguessen democratitzeguesses democratitzegueu democratitzegués democratitzeguéssom democratitzeguéssou democratitzem democratitzen democratitzes democratitzessa democratitzessen democratitzesses democratitzessi democratitzessin democratitzessis democratitzeu democratitzi democratitzin democratitzis democratitzo democratitzos democratitzs democratitzà democratitzàiem democratitzàieu democratitzàrem democratitzàreu democratitzàs democratitzàssem democratitzàsseu democratitzàssim democratitzàssiu democratitzàvem democratitzàvets democratitzàveu democratitzàvom democratitzés democratitzéssem democratitzésseu democratitzéssim democratitzéssiu democratitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
демократизирам

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
демокра́ция демокрация
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
демократи́чески

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
демократично

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
срутване

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
а́зимут
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) demostr demostra demostrada demostrades demostram demostrant demostrar demostrara demostraran demostrarem demostraren demostrares demostrareu demostraria demostrarien demostraries demostrarà demostraràs demostraré demostraríem demostraríeu demostrassen demostrasses demostrassin demostrassis demostrat demostrats demostrau demostrava demostraven demostraves demostre demostrem demostren demostres demostressen demostresses demostressin demostressis demostreu demostri demostrin demostris demostro demostrà demostràrem demostràreu demostràs demostràssem demostràsseu demostràssim demostràssiu demostràvem demostràveu demostrés demostréssem demostrésseu demostréssim demostréssiu demostrí occ sept val v
показвам
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
демонстративен
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
изправено

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
у́тре утре
En el dia vinent després de l'actual.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
деме́нция

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
демокра́т

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ alg ant bal cent denigr denigra denigrada denigrades denigraia denigraien denigraies denigram denigrant denigrar denigrara denigraran denigrarem denigraren denigrares denigrareu denigraria denigrarien denigraries denigrariva denigrariven denigrarives denigrarà denigraràs denigraré denigraríem denigraríeu denigrarívem denigraríveu denigrassen denigrasses denigrassin denigrassis denigrat denigrats denigrau denigrava denigraven denigraves denigravi denigravo denigre denigreguem denigreguessa denigreguessen denigreguesses denigregueu denigregués denigreguéssom denigreguéssou denigrem denigren denigres denigressa denigressen denigresses denigressi denigressin denigressis denigreu denigri denigrin denigris denigro denigros denigrs denigrà denigràiem denigràieu denigràrem denigràreu denigràs denigràssem denigràsseu denigràssim denigràssiu denigràvem denigràvets denigràveu denigràvom denigrés denigréssem denigrésseu denigréssim denigréssiu denigrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
клеветя

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
именуване

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ alg ant bal cent denomina denominada denominades denominaia denominaien denominaies denominam denominant denominar denominara denominaran denominarem denominaren denominares denominareu denominaria denominarien denominaries denominariva denominariven denominarives denominarà denominaràs denominaré denominaríem denominaríeu denominarívem denominaríveu denominassen denominasses denominassin denominassis denominat denominats denominau denominava denominaven denominaves denominavi denominavo denomine denomineguem denomineguessa denomineguessen denomineguesses denominegueu denominegués denomineguéssom denomineguéssou denominem denominen denomines denominessa denominessen denominesses denominessi denominessin denominessis denomineu denomini denominin denominis denomino denominos denominà denominàiem denominàieu denominàrem denominàreu denominàs denominàssem denominàsseu denominàssim denominàssiu denominàvem denominàvets denominàveu denominàvom denominés denominéssem denominésseu denominéssim denominéssiu denominí denomín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
обвинявам

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
гъст

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
плътност

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
зъб
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
глухарче
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
дентален лекар

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ alg bal denuncia denunciada denunciades denunciam denunciant denunciar denunciara denunciaran denunciarem denunciaren denunciares denunciareu denunciaria denunciarien denunciaries denunciarà denunciaràs denunciaré denunciaríem denunciaríeu denunciassen denunciasses denunciassin denunciassis denunciat denunciats denunciau denunciava denunciaven denunciaves denuncie denunciem denuncien denuncies denunciessen denunciesses denunciessin denunciessis denuncieu denuncii denuncio denuncià denunciàrem denunciàreu denunciàs denunciàssem denunciàsseu denunciàssim denunciàssiu denunciàvem denunciàveu denunciés denunciéssem denunciésseu denunciéssim denunciéssiu denuncií denunciï denunciïn denunciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
обвинявам

deontologia n fem
деонтология

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
зави́сим
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
зави́ся

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
зави́симост

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ alg ant bal cent depil depila depilada depilades depilaia depilaien depilaies depilam depilant depilar depilara depilaran depilarem depilaren depilares depilareu depilaria depilarien depilaries depilariva depilariven depilarives depilarà depilaràs depilaré depilaríem depilaríeu depilarívem depilaríveu depilassen depilasses depilassin depilassis depilat depilats depilau depilava depilaven depilaves depilavi depilavo depile depileguem depileguessa depileguessen depileguesses depilegueu depilegués depileguéssom depileguéssou depilem depilen depiles depilessa depilessen depilesses depilessi depilessin depilessis depileu depili depilin depilis depilo depilos depils depilà depilàiem depilàieu depilàrem depilàreu depilàs depilàssem depilàsseu depilàssim depilàssiu depilàvem depilàvets depilàveu depilàvom depilés depiléssem depilésseu depiléssim depiléssiu depilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
обезкосмявам
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
депресия

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ alg ant bal centr deprimeix deprimeixa deprimeixen deprimeixes deprimeixi deprimeixin deprimeixis deprimeixo deprimeixs deprimesc deprimesca deprimesquen deprimesques deprimesqui deprimesquin deprimesquis deprimia deprimida deprimides deprimien deprimies deprimiguem deprimiguera deprimigueren deprimigueres deprimiguessen deprimiguesses deprimiguessin deprimiguessis deprimigueu deprimigueva deprimigueven deprimigueves deprimigué deprimiguérem deprimiguéreu deprimigués deprimiguéssem deprimiguésseu deprimiguéssim deprimiguéssiu deprimiguévem deprimiguéveu deprimim deprimint deprimir deprimira deprimiran deprimirem deprimiren deprimires deprimireu deprimiria deprimirien deprimiries deprimiriva deprimiriven deprimirives deprimirà deprimiràs deprimiré deprimiríem deprimiríeu deprimirívem deprimiríveu deprimisc deprimisca deprimisco deprimiscos deprimisquem deprimisquen deprimisques deprimisqueu deprimissa deprimissen deprimisses deprimissi deprimissin deprimissis deprimist deprimit deprimits deprimiu deprimiva deprimiven deprimives deprimix deprimixa deprimixen deprimixes deprimixi deprimixin deprimixis deprimixo deprimixos deprimí deprimíem deprimíets deprimíeu deprimírem deprimíreu deprimís deprimíscon deprimíssem deprimísseu deprimíssim deprimíssiu deprimíssom deprimíssou deprimívem deprimíveu deprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
гнетя
Enfonsar una superfície.

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ n fem
етимология
(lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deriu deriv deriva derivada derivades derivam derivant derivar derivara derivaran derivarem derivaren derivares derivareu derivaria derivarien derivaries derivarà derivaràs derivaré derivaríem derivaríeu derivassen derivasses derivassin derivassis derivat derivats derivau derivava derivaven derivaves derive derivem deriven derives derivessen derivesses derivessin derivessis deriveu derivi derivin derivis derivo derivà derivàrem derivàreu derivàs derivàssem derivàsseu derivàssim derivàssiu derivàvem derivàveu derivés derivéssem derivésseu derivéssim derivéssiu deriví occ sept val v
добивам
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
дерматология

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ alg ant bal cent desacobl desacobla desacoblada desacoblades desacoblaia desacoblaien desacoblaies desacoblam desacoblant desacoblar desacoblara desacoblaran desacoblarem desacoblaren desacoblares desacoblareu desacoblaria desacoblarien desacoblaries desacoblariva desacoblariven desacoblarives desacoblarà desacoblaràs desacoblaré desacoblaríem desacoblaríeu desacoblarívem desacoblaríveu desacoblassen desacoblasses desacoblassin desacoblassis desacoblat desacoblats desacoblau desacoblava desacoblaven desacoblaves desacoblavi desacoblavo desacoble desacobleguem desacobleguessa desacobleguessen desacobleguesses desacoblegueu desacoblegués desacobleguéssom desacobleguéssou desacoblem desacoblen desacobles desacoblessa desacoblessen desacoblesses desacoblessi desacoblessin desacoblessis desacobleu desacobli desacoblin desacoblis desacoblo desacoblos desacobls desacoblà desacoblàiem desacoblàieu desacoblàrem desacoblàreu desacoblàs desacoblàssem desacoblàsseu desacoblàssim desacoblàssiu desacoblàvem desacoblàvets desacoblàveu desacoblàvom desacoblés desacobléssem desacoblésseu desacobléssim desacobléssiu desacoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
отсъединявам

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ alg ant bal cent desactiu desactius desactiv desactiva desactivada desactivades desactivaia desactivaien desactivaies desactivaieu desactivam desactivant desactivar desactivara desactivaran desactivarem desactivaren desactivares desactivareu desactivaria desactivarien desactivaries desactivariva desactivariven desactivarives desactivarà desactivaràs desactivaré desactivaríem desactivaríeu desactivarívem desactivaríveu desactivassen desactivasses desactivassin desactivassis desactivat desactivats desactivau desactivava desactivaven desactivaves desactivavi desactivavo desactive desactiveguem desactiveguessa desactiveguessen desactiveguesses desactivegueu desactivegués desactiveguéssom desactiveguéssou desactivem desactiven desactives desactivessa desactivessen desactivesses desactivessi desactivessin desactivessis desactiveu desactivi desactivin desactivis desactivo desactivos desactivà desactivàiem desactivàrem desactivàreu desactivàs desactivàssem desactivàsseu desactivàssim desactivàssiu desactivàvem desactivàvets desactivàveu desactivàvom desactivés desactivéssem desactivésseu desactivéssim desactivéssiu desactiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
деактивирам
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
нещастен

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desanim desanima desanimada desanimades desanimam desanimant desanimar desanimara desanimaran desanimarem desanimaren desanimares desanimareu desanimaria desanimarien desanimaries desanimarà desanimaràs desanimaré desanimaríem desanimaríeu desanimassen desanimasses desanimassin desanimassis desanimat desanimats desanimau desanimava desanimaven desanimaves desanime desanimem desanimen desanimes desanimessen desanimesses desanimessin desanimessis desanimeu desanimi desanimin desanimis desanimo desanimà desanimàrem desanimàreu desanimàs desanimàssem desanimàsseu desanimàssim desanimàssiu desanimàvem desanimàveu desanimés desaniméssem desanimésseu desaniméssim desaniméssiu desanimí occ sept val v
обезсърчавам

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
изче́зване

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ desaparec desaparega desapareguda desaparegudes desapareguem desapareguen desapareguera desaparegueren desaparegueres desaparegues desapareguessen desapareguesses desapareguessin desapareguessis desaparegueu desaparegui desapareguin desapareguis desaparegut desapareguts desaparegué desapareguérem desapareguéreu desaparegués desapareguéssem desapareguésseu desapareguéssim desapareguéssiu desapareguí desapareix desapareixem desapareixen desapareixent desapareixeran desapareixerem desapareixereu desapareixeria desapareixerien desapareixeries desapareixerà desapareixeràs desapareixeré desapareixeríem desapareixeríeu desapareixes desapareixeu desapareixia desapareixien desapareixies desapareixíem desapareixíeu desaparèixer occ val v
изче́звам

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
запа́звам
(informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ alg ant bal cent desarm desarma desarmada desarmades desarmaia desarmaien desarmaies desarmam desarmant desarmar desarmara desarmaran desarmarem desarmaren desarmares desarmareu desarmaria desarmarien desarmaries desarmariva desarmariven desarmarives desarmarà desarmaràs desarmaré desarmaríem desarmaríeu desarmarívem desarmaríveu desarmassen desarmasses desarmassin desarmassis desarmat desarmats desarmau desarmava desarmaven desarmaves desarmavi desarmavo desarme desarmeguem desarmeguessa desarmeguessen desarmeguesses desarmegueu desarmegués desarmeguéssom desarmeguéssou desarmem desarmen desarmes desarmessa desarmessen desarmesses desarmessi desarmessin desarmessis desarmeu desarmi desarmin desarmis desarmo desarmos desarms desarmà desarmàiem desarmàieu desarmàrem desarmàreu desarmàs desarmàssem desarmàsseu desarmàssim desarmàssiu desarmàvem desarmàvets desarmàveu desarmàvom desarmés desarméssem desarmésseu desarméssim desarméssiu desarmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
обезоръжавам

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
злополу́ка
Gran desgràcia amb dany important.

desbloquejar /dez.bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /dez.βɫo.keˈd͡ʒa/ /dez.βɫo.keˈʒa/ /dəz.bɫo.kəˈd͡ʒa/ /dəz.bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desbloquege desbloquegem desbloquegen desbloqueges desbloquegessen desbloquegesses desbloquegessin desbloquegessis desbloquegeu desbloquegi desbloquegin desbloquegis desbloquegés desbloquegéssem desbloquegésseu desbloquegéssim desbloquegéssiu desbloquegí desbloqueig desbloqueja desbloquejada desbloquejades desbloquejam desbloquejant desbloquejar desbloquejara desbloquejaran desbloquejarem desbloquejaren desbloquejares desbloquejareu desbloquejaria desbloquejarien desbloquejaries desbloquejarà desbloquejaràs desbloquejaré desbloquejaríem desbloquejaríeu desbloquejassen desbloquejasses desbloquejassin desbloquejassis desbloquejat desbloquejats desbloquejau desbloquejava desbloquejaven desbloquejaves desbloquejo desbloquejà desbloquejàrem desbloquejàreu desbloquejàs desbloquejàssem desbloquejàsseu desbloquejàssim desbloquejàssiu desbloquejàvem desbloquejàveu occ sept val v
деблокирам

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
бос

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
почи́вам си
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ alg ant bal cent descarril descarrila descarrilada descarrilades descarrilaia descarrilaien descarrilaies descarrilam descarrilant descarrilar descarrilara descarrilaran descarrilarem descarrilaren descarrilares descarrilareu descarrilaria descarrilarien descarrilaries descarrilariva descarrilariven descarrilarives descarrilarà descarrilaràs descarrilaré descarrilaríem descarrilaríeu descarrilarívem descarrilaríveu descarrilassen descarrilasses descarrilassin descarrilassis descarrilat descarrilats descarrilau descarrilava descarrilaven descarrilaves descarrilavi descarrilavo descarrile descarrileguem descarrileguessa descarrileguessen descarrileguesses descarrilegueu descarrilegués descarrileguéssom descarrileguéssou descarrilem descarrilen descarriles descarrilessa descarrilessen descarrilesses descarrilessi descarrilessin descarrilessis descarrileu descarrili descarrilin descarrilis descarrilo descarrilos descarrils descarrilà descarrilàiem descarrilàieu descarrilàrem descarrilàreu descarrilàs descarrilàssem descarrilàsseu descarrilàssim descarrilàssiu descarrilàvem descarrilàvets descarrilàveu descarrilàvom descarrilés descarriléssem descarrilésseu descarriléssim descarriléssiu descarrilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дерайлирам

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
пото́мък
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
слизам

descobriment n masc
откри́тие

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
наме́ря
Veure o trobar per primer cop.

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ alg ant bal cent descodific descodifica descodificada descodificades descodificaia descodificaien descodificaies descodificam descodificant descodificar descodificara descodificaran descodificarem descodificaren descodificares descodificareu descodificaria descodificarien descodificaries descodificariva descodificariven descodificarives descodificarà descodificaràs descodificaré descodificaríem descodificaríeu descodificarívem descodificaríveu descodificassen descodificasses descodificassin descodificassis descodificat descodificats descodificau descodificava descodificaven descodificaves descodificavi descodificavo descodifico descodificos descodificà descodificàiem descodificàieu descodificàrem descodificàreu descodificàs descodificàssem descodificàsseu descodificàssim descodificàssiu descodificàvem descodificàvets descodificàveu descodificàvom descodifique descodifiqueguem descodifiqueguessa descodifiqueguessen descodifiqueguesses descodifiquegueu descodifiquegués descodifiqueguéssom descodifiqueguéssou descodifiquem descodifiquen descodifiques descodifiquessa descodifiquessen descodifiquesses descodifiquessi descodifiquessin descodifiquessis descodifiqueu descodifiqui descodifiquin descodifiquis descodifiqués descodifiquéssem descodifiquésseu descodifiquéssim descodifiquéssiu descodifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дешифрирам

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr descomprimeix descomprimeixa descomprimeixen descomprimeixes descomprimeixi descomprimeixin descomprimeixis descomprimeixo descomprimeixs descomprimesc descomprimesca descomprimesquen descomprimesques descomprimesqui descomprimesquin descomprimesquis descomprimia descomprimida descomprimides descomprimien descomprimies descomprimiguem descomprimiguera descomprimigueren descomprimigueres descomprimiguessen descomprimiguesses descomprimiguessin descomprimiguessis descomprimigueu descomprimigueva descomprimigueven descomprimigueves descomprimigué descomprimiguérem descomprimiguéreu descomprimigués descomprimiguéssem descomprimiguésseu descomprimiguéssim descomprimiguéssiu descomprimiguévem descomprimiguéveu descomprimim descomprimint descomprimir descomprimira descomprimiran descomprimirem descomprimiren descomprimires descomprimireu descomprimiria descomprimirien descomprimiries descomprimiriva descomprimiriven descomprimirives descomprimirà descomprimiràs descomprimiré descomprimiríem descomprimiríeu descomprimirívem descomprimiríveu descomprimisc descomprimisca descomprimisco descomprimiscos descomprimisquem descomprimisquen descomprimisques descomprimisqueu descomprimissa descomprimissen descomprimisses descomprimissi descomprimissin descomprimissis descomprimist descomprimit descomprimits descomprimiu descomprimiva descomprimiven descomprimives descomprimix descomprimixa descomprimixen descomprimixes descomprimixi descomprimixin descomprimixis descomprimixo descomprimixos descomprimí descomprimíem descomprimíets descomprimíeu descomprimírem descomprimíreu descomprimís descomprimíscon descomprimíssem descomprimísseu descomprimíssim descomprimíssiu descomprimíssom descomprimíssou descomprimívem descomprimíveu descomprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
разархивирам
Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
незна́ен
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
непозна́т
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
описа́ние

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
опи́свам
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ alg ant bal cent desembarc desembarca desembarcada desembarcades desembarcaia desembarcaien desembarcaies desembarcam desembarcant desembarcar desembarcara desembarcaran desembarcarem desembarcaren desembarcares desembarcareu desembarcaria desembarcarien desembarcaries desembarcariva desembarcariven desembarcarives desembarcarà desembarcaràs desembarcaré desembarcaríem desembarcaríeu desembarcarívem desembarcaríveu desembarcassen desembarcasses desembarcassin desembarcassis desembarcat desembarcats desembarcau desembarcava desembarcaven desembarcaves desembarcavi desembarcavo desembarco desembarcos desembarcà desembarcàiem desembarcàieu desembarcàrem desembarcàreu desembarcàs desembarcàssem desembarcàsseu desembarcàssim desembarcàssiu desembarcàvem desembarcàvets desembarcàveu desembarcàvom desembarque desembarqueguem desembarqueguessa desembarqueguessen desembarqueguesses desembarquegueu desembarquegués desembarqueguéssom desembarqueguéssou desembarquem desembarquen desembarques desembarquessa desembarquessen desembarquesses desembarquessi desembarquessin desembarquessis desembarqueu desembarqui desembarquin desembarquis desembarqués desembarquéssem desembarquésseu desembarquéssim desembarquéssiu desembarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дебаркирам

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
венду́за

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
декември
Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ alg ant bal cent desemmascar desemmascara desemmascarada desemmascarades desemmascaraia desemmascaraien desemmascaraies desemmascaram desemmascarant desemmascarar desemmascarara desemmascararan desemmascararem desemmascararen desemmascarares desemmascarareu desemmascararia desemmascararien desemmascararies desemmascarariva desemmascarariven desemmascararives desemmascararà desemmascararàs desemmascararé desemmascararíem desemmascararíeu desemmascararívem desemmascararíveu desemmascarassen desemmascarasses desemmascarassin desemmascarassis desemmascarat desemmascarats desemmascarau desemmascarava desemmascaraven desemmascaraves desemmascaravi desemmascaravo desemmascare desemmascareguem desemmascareguessa desemmascareguessen desemmascareguesses desemmascaregueu desemmascaregués desemmascareguéssom desemmascareguéssou desemmascarem desemmascaren desemmascares desemmascaressa desemmascaressen desemmascaresses desemmascaressi desemmascaressin desemmascaressis desemmascareu desemmascari desemmascarin desemmascaris desemmascaro desemmascaros desemmascars desemmascarà desemmascaràiem desemmascaràieu desemmascaràrem desemmascaràreu desemmascaràs desemmascaràssem desemmascaràsseu desemmascaràssim desemmascaràssiu desemmascaràvem desemmascaràvets desemmascaràveu desemmascaràvom desemmascarés desemmascaréssem desemmascarésseu desemmascaréssim desemmascaréssiu desemmascarí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
разобличавам
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ alg ant bal cent desencadena desencadenada desencadenades desencadenaia desencadenaien desencadenaies desencadenam desencadenant desencadenar desencadenara desencadenaran desencadenarem desencadenaren desencadenares desencadenareu desencadenaria desencadenarien desencadenaries desencadenariva desencadenariven desencadenarives desencadenarà desencadenaràs desencadenaré desencadenaríem desencadenaríeu desencadenarívem desencadenaríveu desencadenassen desencadenasses desencadenassin desencadenassis desencadenat desencadenats desencadenau desencadenava desencadenaven desencadenaves desencadenavi desencadenavo desencadene desencadeneguem desencadeneguessa desencadeneguessen desencadeneguesses desencadenegueu desencadenegués desencadeneguéssom desencadeneguéssou desencadenem desencadenen desencadenes desencadenessa desencadenessen desencadenesses desencadenessi desencadenessin desencadenessis desencadeneu desencadeni desencadenin desencadenis desencadeno desencadenos desencadenà desencadenàiem desencadenàieu desencadenàrem desencadenàreu desencadenàs desencadenàssem desencadenàsseu desencadenàssim desencadenàssiu desencadenàvem desencadenàvets desencadenàveu desencadenàvom desencadenés desencadenéssem desencadenésseu desencadenéssim desencadenéssiu desencadení desencadèn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
започвам
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
развитие

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
развивам се

desert /deˈzɛɾt/ n masc
пусти́ня пустиня
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ alg ant bal cent desert deserta desertada desertades desertaia desertaien desertaies desertam desertant desertar desertara desertaran desertarem desertaren desertares desertareu desertaria desertarien desertaries desertariva desertariven desertarives desertarà desertaràs desertaré desertaríem desertaríeu desertarívem desertaríveu desertassen desertasses desertassin desertassis desertat desertats desertau desertava desertaven desertaves desertavi desertavo deserte deserteguem deserteguessa deserteguessen deserteguesses desertegueu desertegués deserteguéssom deserteguéssou desertem deserten desertes desertessa desertessen desertesses desertessi desertessin desertessis deserteu deserti desertin desertis deserto desertos deserts desertà desertàiem desertàieu desertàrem desertàreu desertàs desertàssem desertàsseu desertàssim desertàssiu desertàvem desertàvets desertàveu desertàvom desertés desertéssem desertésseu desertéssim desertéssiu desertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дезерти́рам
Deixar desert, abandonar.

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ alg bal desfacem desfacen desfaces desfaceu desfaci desfacin desfacis desfaig desfan desfaran desfarem desfareu desfaria desfarien desfaries desfarà desfaràs desfaré desfaríem desfaríeu desfaç desfaça desfeia desfeien desfeies desfeim desfeis desfem desfent desfer desfera desferen desferes desfessen desfesses desfessin desfessis desfet desfeta desfetes desfets desfeu desfiu desfà desfàs desfèiem desfèieu desfé desféiem desféieu desférem desféreu desfés desféssem desfésseu desféssim desféssiu desféu val v
връщам обратно
Eliminar la feina feta.

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
пара́д

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
непочтен

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deshumanitz deshumanitza deshumanitzada deshumanitzades deshumanitzam deshumanitzant deshumanitzar deshumanitzara deshumanitzaran deshumanitzarem deshumanitzaren deshumanitzares deshumanitzareu deshumanitzaria deshumanitzarien deshumanitzaries deshumanitzarà deshumanitzaràs deshumanitzaré deshumanitzaríem deshumanitzaríeu deshumanitzassen deshumanitzasses deshumanitzassin deshumanitzassis deshumanitzat deshumanitzats deshumanitzau deshumanitzava deshumanitzaven deshumanitzaves deshumanitze deshumanitzem deshumanitzen deshumanitzes deshumanitzessen deshumanitzesses deshumanitzessin deshumanitzessis deshumanitzeu deshumanitzi deshumanitzin deshumanitzis deshumanitzo deshumanitzà deshumanitzàrem deshumanitzàreu deshumanitzàs deshumanitzàssem deshumanitzàsseu deshumanitzàssim deshumanitzàssiu deshumanitzàvem deshumanitzàveu deshumanitzés deshumanitzéssem deshumanitzésseu deshumanitzéssim deshumanitzéssiu deshumanitzí occ sept val v
дехуманизи́рам

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
жела́ние
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
нечетен

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ alg ant bal cent desinfect desinfecta desinfectada desinfectades desinfectaia desinfectaien desinfectaies desinfectam desinfectant desinfectar desinfectara desinfectaran desinfectarem desinfectaren desinfectares desinfectareu desinfectaria desinfectarien desinfectaries desinfectariva desinfectariven desinfectarives desinfectarà desinfectaràs desinfectaré desinfectaríem desinfectaríeu desinfectarívem desinfectaríveu desinfectassen desinfectasses desinfectassin desinfectassis desinfectat desinfectats desinfectau desinfectava desinfectaven desinfectaves desinfectavi desinfectavo desinfecte desinfecteguem desinfecteguessa desinfecteguessen desinfecteguesses desinfectegueu desinfectegués desinfecteguéssom desinfecteguéssou desinfectem desinfecten desinfectes desinfectessa desinfectessen desinfectesses desinfectessi desinfectessin desinfectessis desinfecteu desinfecti desinfectin desinfectis desinfecto desinfectos desinfects desinfectà desinfectàiem desinfectàieu desinfectàrem desinfectàreu desinfectàs desinfectàssem desinfectàsseu desinfectàssim desinfectàssiu desinfectàvem desinfectàvets desinfectàveu desinfectàvom desinfectés desinfectéssem desinfectésseu desinfectéssim desinfectéssiu desinfectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дезинфекцирам

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
жела́я

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
припадам

desmoblat /dez.mobˈbɫat/ /dez.moˈbɫat/ /dez.moˈβɫat/ /dəz.mobˈbɫat/ /dəz.mubˈbɫat/ /dəz.muˈβɫat/ adj masc
немебелиран

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ alg ant bal cent desmunt desmunta desmuntada desmuntades desmuntaia desmuntaien desmuntaies desmuntam desmuntant desmuntar desmuntara desmuntaran desmuntarem desmuntaren desmuntares desmuntareu desmuntaria desmuntarien desmuntaries desmuntariva desmuntariven desmuntarives desmuntarà desmuntaràs desmuntaré desmuntaríem desmuntaríeu desmuntarívem desmuntaríveu desmuntassen desmuntasses desmuntassin desmuntassis desmuntat desmuntats desmuntau desmuntava desmuntaven desmuntaves desmuntavi desmuntavo desmunte desmunteguem desmunteguessa desmunteguessen desmunteguesses desmuntegueu desmuntegués desmunteguéssom desmunteguéssou desmuntem desmunten desmuntes desmuntessa desmuntessen desmuntesses desmuntessi desmuntessin desmuntessis desmunteu desmunti desmuntin desmuntis desmunto desmuntos desmunts desmuntà desmuntàiem desmuntàieu desmuntàrem desmuntàreu desmuntàs desmuntàssem desmuntàsseu desmuntàssim desmuntàssiu desmuntàvem desmuntàvets desmuntàveu desmuntàvom desmuntés desmuntéssem desmuntésseu desmuntéssim desmuntéssiu desmuntí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
демонтирам
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ alg ant bal cent desnon desnona desnonada desnonades desnonaia desnonaien desnonaies desnonam desnonant desnonar desnonara desnonaran desnonarem desnonaren desnonares desnonareu desnonaria desnonarien desnonaries desnonariva desnonariven desnonarives desnonarà desnonaràs desnonaré desnonaríem desnonaríeu desnonarívem desnonaríveu desnonassen desnonasses desnonassin desnonassis desnonat desnonats desnonau desnonava desnonaven desnonaves desnonavi desnonavo desnone desnoneguem desnoneguessa desnoneguessen desnoneguesses desnonegueu desnonegués desnoneguéssom desnoneguéssou desnonem desnonen desnones desnonessa desnonessen desnonesses desnonessi desnonessin desnonessis desnoneu desnoni desnonin desnonis desnono desnonos desnons desnonà desnonàiem desnonàieu desnonàrem desnonàreu desnonàs desnonàssem desnonàsseu desnonàssim desnonàssiu desnonàvem desnonàvets desnonàveu desnonàvom desnonés desnonéssem desnonésseu desnonéssim desnonéssiu desnoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изгонвам

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
хранителните разстройства
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
будилник

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
пробу́ждам
Fer treure del son.
събу́ждам се
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
изразхо́дване

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
безмилостен

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
после
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
дестилация

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
местоназначе́ние

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destorb destorba destorbada destorbades destorbam destorbant destorbar destorbara destorbaran destorbarem destorbaren destorbares destorbareu destorbaria destorbarien destorbaries destorbarà destorbaràs destorbaré destorbaríem destorbaríeu destorbassen destorbasses destorbassin destorbassis destorbat destorbats destorbau destorbava destorbaven destorbaves destorbe destorbem destorben destorbes destorbessen destorbesses destorbessin destorbessis destorbeu destorbi destorbin destorbis destorbo destorbà destorbàrem destorbàreu destorbàs destorbàssem destorbàsseu destorbàssim destorbàssiu destorbàvem destorbàveu destorbés destorbéssem destorbésseu destorbéssim destorbéssiu destorbí occ sept val v
преча
Fer nosa en l’execució d’una acció.

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
брадва секира топор

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
унищожавам

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
разрушение

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
еска́дрен миноно́сец
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
унищожавам

destí /desˈti/ n masc
съдба
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvel desvela desvelada desvelades desvelam desvelant desvelar desvelara desvelaran desvelarem desvelaren desvelares desvelareu desvelaria desvelarien desvelaries desvelarà desvelaràs desvelaré desvelaríem desvelaríeu desvelassen desvelasses desvelassin desvelassis desvelat desvelats desvelau desvelava desvelaven desvelaves desvele desvelem desvelen desveles desvelessen desvelesses desvelessin desvelessis desveleu desveli desvelin desvelis desvelo desvelà desvelàrem desvelàreu desvelàs desvelàssem desvelàsseu desvelàssim desvelàssiu desvelàvem desvelàveu desvelés desveléssem desvelésseu desveléssim desveléssiu desvelí occ sept val v
разбулвам

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ alg ant bal cent desxifr desxifra desxifrada desxifrades desxifraia desxifraien desxifraies desxifram desxifrant desxifrar desxifrara desxifraran desxifrarem desxifraren desxifrares desxifrareu desxifraria desxifrarien desxifraries desxifrariva desxifrariven desxifrarives desxifrarà desxifraràs desxifraré desxifraríem desxifraríeu desxifrarívem desxifraríveu desxifrassen desxifrasses desxifrassin desxifrassis desxifrat desxifrats desxifrau desxifrava desxifraven desxifraves desxifravi desxifravo desxifre desxifreguem desxifreguessa desxifreguessen desxifreguesses desxifregueu desxifregués desxifreguéssom desxifreguéssou desxifrem desxifren desxifres desxifressa desxifressen desxifresses desxifressi desxifressin desxifressis desxifreu desxifri desxifrin desxifris desxifro desxifros desxifrs desxifrà desxifràiem desxifràieu desxifràrem desxifràreu desxifràs desxifràssem desxifràsseu desxifràssim desxifràssiu desxifràvem desxifràvets desxifràveu desxifràvom desxifrés desxifréssem desxifrésseu desxifréssim desxifréssiu desxifrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дешифрирам

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
дета́йл

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ alg ant bal cent detall detalla detallada detallades detallaia detallaien detallaies detallam detallant detallar detallara detallaran detallarem detallaren detallares detallareu detallaria detallarien detallaries detallariva detallariven detallarives detallarà detallaràs detallaré detallaríem detallaríeu detallarívem detallaríveu detallassen detallasses detallassin detallassis detallat detallats detallau detallava detallaven detallaves detallavi detallavo detalle detalleguem detalleguessa detalleguessen detalleguesses detallegueu detallegués detalleguéssom detalleguéssou detallem detallen detalles detallessa detallessen detallesses detallessi detallessin detallessis detalleu detalli detallin detallis detallo detallos detalls detallà detallàiem detallàieu detallàrem detallàreu detallàs detallàssem detallàsseu detallàssim detallàssiu detallàvem detallàvets detallàveu detallàvom detallés detalléssem detallésseu detalléssim detalléssiu detallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
излагам подробно

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
подро́бен

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ alg ant bal cent detect detecta detectada detectades detectaia detectaien detectaies detectam detectant detectar detectara detectaran detectarem detectaren detectares detectareu detectaria detectarien detectaries detectariva detectariven detectarives detectarà detectaràs detectaré detectaríem detectaríeu detectarívem detectaríveu detectassen detectasses detectassin detectassis detectat detectats detectau detectava detectaven detectaves detectavi detectavo detecte detecteguem detecteguessa detecteguessen detecteguesses detectegueu detectegués detecteguéssom detecteguéssou detectem detecten detectes detectessa detectessen detectesses detectessi detectessin detectessis detecteu detecti detectin detectis detecto detectos detects detectà detectàiem detectàieu detectàrem detectàreu detectàs detectàssem detectàsseu detectàssim detectàssiu detectàvem detectàvets detectàveu detectàvom detectés detectéssem detectésseu detectéssim detectéssiu detectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
намирам

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
детекти́в

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
определяне

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
детерминанта
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
детермина́нта
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) determina determinada determinades determinam determinant determinar determinara determinaran determinarem determinaren determinares determinareu determinaria determinarien determinaries determinarà determinaràs determinaré determinaríem determinaríeu determinassen determinasses determinassin determinassis determinat determinats determinau determinava determinaven determinaves determine determinem determinen determines determinessen determinesses determinessin determinessis determineu determini determinin determinis determino determinà determinàrem determinàreu determinàs determinàssem determinàsseu determinàssim determinàssiu determinàvem determinàveu determinés determinéssem determinésseu determinéssim determinéssiu determiní determín occ sept val v
опреде́лям

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ alg ant bal cent detest detesta detestada detestades detestaia detestaien detestaies detestam detestant detestar detestara detestaran detestarem detestaren detestares detestareu detestaria detestarien detestaries detestariva detestariven detestarives detestarà detestaràs detestaré detestaríem detestaríeu detestarívem detestaríveu detestassen detestasses detestassin detestassis detestat detestats detestau detestava detestaven detestaves detestavi detestavo deteste detesteguem detesteguessa detesteguessen detesteguesses detestegueu detestegués detesteguéssom detesteguéssou detestem detesten detestes detestessa detestessen detestesses detestessi detestessin detestessis detesteu detesti detestin detestis detesto detestos detests detestà detestàiem detestàieu detestàrem detestàreu detestàs detestàssem detestàsseu detestàssim detestàssiu detestàvem detestàvets detestàveu detestàvom detestés detestéssem detestésseu detestéssim detestéssiu detestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
мразя

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ n masc
вре́да

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
десет

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
дължа
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
дома́шна ра́бота
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
дълг

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
деуте́рий

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ alg bal devalua devaluada devaluades devaluam devaluant devaluar devaluara devaluaran devaluarem devaluaren devaluares devaluareu devaluaria devaluarien devaluaries devaluarà devaluaràs devaluaré devaluaríem devaluaríeu devaluassen devaluasses devaluassin devaluassis devaluat devaluats devaluau devaluava devaluaven devaluaves devalue devaluem devaluen devalues devaluessen devaluesses devaluessin devaluessis devalueu devaluo devaluu devaluà devaluàrem devaluàreu devaluàs devaluàssem devaluàsseu devaluàssim devaluàssiu devaluàvem devaluàveu devalués devaluéssem devaluésseu devaluéssim devaluéssiu devaluí devaluï devaluïn devaluïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
девалвирам

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
опустоше́ние

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
опустошителен

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
набожност

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) devor devora devorada devorades devoram devorant devorar devorara devoraran devorarem devoraren devorares devorareu devoraria devorarien devoraries devorarà devoraràs devoraré devoraríem devoraríeu devorassen devorasses devorassin devorassis devorat devorats devorau devorava devoraven devoraves devore devorem devoren devores devoressen devoresses devoressin devoressis devoreu devori devorin devoris devoro devorà devoràrem devoràreu devoràs devoràssem devoràsseu devoràssim devoràssiu devoràvem devoràveu devorés devoréssem devorésseu devoréssim devoréssiu devorí occ sept val v
поглъщам

dia /ˈdi.a/ n masc
ден
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
диабе́т

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
дявол
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
дявол
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
дякон

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
диадема

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
диафра́гма диафрагма

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ alg ant bal cent diagnostic diagnostica diagnosticada diagnosticades diagnosticaia diagnosticaien diagnosticaies diagnosticam diagnosticant diagnosticar diagnosticara diagnosticaran diagnosticarem diagnosticaren diagnosticares diagnosticareu diagnosticaria diagnosticarien diagnosticaries diagnosticariva diagnosticariven diagnosticarives diagnosticarà diagnosticaràs diagnosticaré diagnosticaríem diagnosticaríeu diagnosticarívem diagnosticaríveu diagnosticassen diagnosticasses diagnosticassin diagnosticassis diagnosticat diagnosticats diagnosticau diagnosticava diagnosticaven diagnosticaves diagnosticavi diagnosticavo diagnostico diagnosticos diagnosticà diagnosticàiem diagnosticàieu diagnosticàrem diagnosticàreu diagnosticàs diagnosticàssem diagnosticàsseu diagnosticàssim diagnosticàssiu diagnosticàvem diagnosticàvets diagnosticàveu diagnosticàvom diagnostique diagnostiqueguem diagnostiqueguessa diagnostiqueguessen diagnostiqueguesses diagnostiquegueu diagnostiquegués diagnostiqueguéssom diagnostiqueguéssou diagnostiquem diagnostiquen diagnostiques diagnostiquessa diagnostiquessen diagnostiquesses diagnostiquessi diagnostiquessin diagnostiquessis diagnostiqueu diagnostiqui diagnostiquin diagnostiquis diagnostiqués diagnostiquéssem diagnostiquésseu diagnostiquéssim diagnostiquéssiu diagnostiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
диагностицирам

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
диагности́чен
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
диагности́чен
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
диагонално

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
план диагра́ма
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
диале́кт диалект

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
диалектоло́гия диалектология

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dialog dialoga dialogada dialogades dialogam dialogant dialogar dialogara dialogaran dialogarem dialogaren dialogares dialogareu dialogaria dialogarien dialogaries dialogarà dialogaràs dialogaré dialogaríem dialogaríeu dialogassen dialogasses dialogassin dialogassis dialogat dialogats dialogau dialogava dialogaven dialogaves dialogo dialogue dialoguem dialoguen dialogues dialoguessen dialoguesses dialoguessin dialoguessis dialogueu dialogui dialoguin dialoguis dialogués dialoguéssem dialoguésseu dialoguéssim dialoguéssiu dialoguí dialogà dialogàrem dialogàreu dialogàs dialogàssem dialogàsseu dialogàssim dialogàssiu dialogàvem dialogàveu occ sept val v
разговарям

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
диама́нт диамант
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
утринна заря
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
диапозитив

diari n masc
ве́стник вестник
Periòdic de notícies publicat cada dia.
дневник
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
диархия

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
диа́рия диария

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
рисунка
Acte o efecte de dibuixar.
рису́нка рисунка
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
рису́вам рисувам

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
речник словар
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
дихотомия

didal /diˈðaɫ/ n masc
напръстник
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
дие́та

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
клевета́

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ alg ant bal cent difam difama difamada difamades difamaia difamaien difamaies difamam difamant difamar difamara difamaran difamarem difamaren difamares difamareu difamaria difamarien difamaries difamariva difamariven difamarives difamarà difamaràs difamaré difamaríem difamaríeu difamarívem difamaríveu difamassen difamasses difamassin difamassis difamat difamats difamau difamava difamaven difamaves difamavi difamavo difame difameguem difameguessa difameguessen difameguesses difamegueu difamegués difameguéssom difameguéssou difamem difamen difames difamessa difamessen difamesses difamessi difamessin difamessis difameu difami difamin difamis difamo difamos difams difamà difamàiem difamàieu difamàrem difamàreu difamàs difamàssem difamàsseu difamàssim difamàssiu difamàvem difamàvets difamàveu difamàvom difamés difaméssem difamésseu difaméssim difaméssiu difamí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
клеветя

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
друг различен
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
различно

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ alg ant bal centr difereix difereixa difereixen difereixes difereixi difereixin difereixis difereixo difereixs diferesc diferesca diferesquen diferesques diferesqui diferesquin diferesquis diferia diferida diferides diferien diferies diferiguem diferiguera diferigueren diferigueres diferiguessen diferiguesses diferiguessin diferiguessis diferigueu diferigueva diferigueven diferigueves diferigué diferiguérem diferiguéreu diferigués diferiguéssem diferiguésseu diferiguéssim diferiguéssiu diferiguévem diferiguéveu diferim diferint diferir diferira diferiran diferirem diferiren diferires diferireu diferiria diferirien diferiries difeririva difeririven diferirives diferirà diferiràs diferiré diferiríem diferiríeu diferirívem diferiríveu diferisc diferisca diferisco diferiscos diferisquem diferisquen diferisques diferisqueu diferissa diferissen diferisses diferissi diferissin diferissis diferist diferit diferits diferiu diferiva diferiven diferives diferix diferixa diferixen diferixes diferixi diferixin diferixis diferixo diferixos diferí diferíem diferíets diferíeu diferírem diferíreu diferís diferíscon diferíssem diferísseu diferíssim diferíssiu diferíssom diferíssou diferívem diferíveu diferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
различавам

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
разлика

dificultat n fem
трудност
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ bal difon difonc difondran difondre difondrem difondreu difondria difondrien difondries difondrà difondràs difondré difondríem difondríeu difonem difonen difonent difoneu difonga difonguem difonguen difonguera difongueren difongueres difongues difonguessen difonguesses difonguessin difonguessis difongueu difongui difonguin difonguis difongué difonguérem difonguéreu difongués difonguéssem difonguésseu difonguéssim difonguéssiu difonguí difonia difonien difonies difons difoníem difoníeu difosa difoses difosos difós eiv occ v.cent val v
разпространявам

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
дифто́нг

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
дифузия

difícil adj
тру́ден
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
мъчно

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
сме́ля

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
храносмилателен
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
дигита́лен
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
достойно

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
достоен
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
досто́йнство
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
четвъртък

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
дилетантизъм

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
дилижа́нс
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
понеделник понеде́лник

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
дъжд

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
вторник вто́рник

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
сряда

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
измере́ние

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
умали́телно и́ме

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
оста́вка

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
подавам оставка

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
демон
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
oбя́д обяд
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
обя́двам
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
династия

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
пари́

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
динозавър

dinou number
деветнадесет

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
деветнадесети

dins /ˈdins/ adv
вътре
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
динами́чен

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
дина́мика

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
дипло́ма

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ alg ant bal cent diposit diposita dipositada dipositades dipositaia dipositaien dipositaies dipositam dipositant dipositar dipositara dipositaran dipositarem dipositaren dipositares dipositareu dipositaria dipositarien dipositaries dipositariva dipositariven dipositarives dipositarà dipositaràs dipositaré dipositaríem dipositaríeu dipositarívem dipositaríveu dipositassen dipositasses dipositassin dipositassis dipositat dipositats dipositau dipositava dipositaven dipositaves dipositavi dipositavo diposite dipositeguem dipositeguessa dipositeguessen dipositeguesses dipositegueu dipositegués dipositeguéssom dipositeguéssou dipositem dipositen diposites dipositessa dipositessen dipositesses dipositessi dipositessin dipositessis dipositeu dipositi dipositin dipositis diposito dipositos diposits diposità dipositàiem dipositàieu dipositàrem dipositàreu dipositàs dipositàssem dipositàsseu dipositàssim dipositàssiu dipositàvem dipositàvets dipositàveu dipositàvom diposités dipositéssem dipositésseu dipositéssim dipositéssiu diposití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
влагам

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
влог
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
ка́звам
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
казвам
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
посока
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
дире́ктно

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
пряк
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
директор ръководи́тел
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
указа́тел
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
ръководя
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc /ˈdisk/ n masc
диск
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc dur n masc
твърд диск

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
дискалкулия

discapacitat n fem
инвалидност

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
дисципли́на
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
благоразумие

discret /disˈkɾet/ adj masc
дискретен

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
дискретно

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
дискримина́ция

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
разискване дискусия

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ bal discuteix discuteixen discuteixes discuteixi discuteixin discuteixis discuteixo discutesc discutesqui discutesquin discutesquis discutia discutida discutides discutien discuties discutiguem discutigueu discutim discutint discutir discutira discutiran discutirem discutiren discutires discutireu discutiria discutirien discutiries discutirà discutiràs discutiré discutiríem discutiríeu discutisc discutisca discutisquen discutisques discutissen discutisses discutissin discutissis discutit discutits discutiu discutix discutixen discutixes discutixo discutí discutíem discutíeu discutírem discutíreu discutís discutíssem discutísseu discutíssim discutíssiu n-occ occ sept val v
спо́ря
Contradir, posar en dubte.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
несъгласие

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
дегизиране
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disfressa disfressada disfressades disfressam disfressant disfressar disfressara disfressaran disfressarem disfressaren disfressares disfressareu disfressaria disfressarien disfressaries disfressarà disfressaràs disfressaré disfressaríem disfressaríeu disfressassen disfressasses disfressassin disfressassis disfressat disfressats disfressau disfressava disfressaven disfressaves disfresse disfressem disfressen disfresses disfressessen disfressesses disfressessin disfressessis disfresseu disfressi disfressin disfressis disfresso disfressà disfressàrem disfressàreu disfressàs disfressàssem disfressàsseu disfressàssim disfressàssiu disfressàvem disfressàveu disfressés disfresséssem disfressésseu disfresséssim disfresséssiu disfressí disfrès occ sept val v
маскирам

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
разстройство в дъвченето

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
дислексия

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
годен

disposició /dis.po.zi.siˈo/ /dis.pu.zi.siˈo/ n fem
разоложение

dispositiu intrauterí n masc
спира́ла

disprosi n masc
диспросий

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disput disputa disputada disputades disputam disputant disputar disputara disputaran disputarem disputaren disputares disputareu disputaria disputarien disputaries disputarà disputaràs disputaré disputaríem disputaríeu disputassen disputasses disputassin disputassis disputat disputats disputau disputava disputaven disputaves dispute disputem disputen disputes disputessen disputesses disputessin disputessis disputeu disputi disputin disputis disputo disputà disputàrem disputàreu disputàs disputàssem disputàsseu disputàssim disputàssiu disputàvem disputàveu disputés disputéssem disputésseu disputéssim disputéssiu disputí occ sept val v
дискутирам
Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

dissabte /diˈsap.te/ n masc
събота съ́бота

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dissec disseca dissecada dissecades dissecam dissecant dissecar dissecara dissecaran dissecarem dissecaren dissecares dissecareu dissecaria dissecarien dissecaries dissecarà dissecaràs dissecaré dissecaríem dissecaríeu dissecassen dissecasses dissecassin dissecassis dissecat dissecats dissecau dissecava dissecaven dissecaves disseco dissecà dissecàrem dissecàreu dissecàs dissecàssem dissecàsseu dissecàssim dissecàssiu dissecàvem dissecàveu disseque dissequem dissequen disseques dissequessen dissequesses dissequessin dissequessis dissequeu dissequi dissequin dissequis dissequés dissequéssem dissequésseu dissequéssim dissequéssiu dissequí occ sept val v
препарирам

disseccionar /di.sek.si.oˈna/ /di.sek.si.oˈnaɾ/ /di.sək.si.oˈna/ /di.sək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseccion dissecciona disseccionada disseccionades disseccionam disseccionant disseccionar disseccionara disseccionaran disseccionarem disseccionaren disseccionares disseccionareu disseccionaria disseccionarien disseccionaries disseccionarà disseccionaràs disseccionaré disseccionaríem disseccionaríeu disseccionassen disseccionasses disseccionassin disseccionassis disseccionat disseccionats disseccionau disseccionava disseccionaven disseccionaves disseccione disseccionem disseccionen dissecciones disseccionessen disseccionesses disseccionessin disseccionessis disseccioneu disseccioni disseccionin disseccionis dissecciono disseccionà disseccionàrem disseccionàreu disseccionàs disseccionàssem disseccionàsseu disseccionàssim disseccionàssiu disseccionàvem disseccionàveu disseccionés disseccionéssem disseccionésseu disseccionéssim disseccionéssiu disseccioní occ sept val v
анатомизирам

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
диза́йн

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
замислям

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
дисерта́ция

disset number
седемна́десет

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
седемнадесети

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
разтварям

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
разпускане

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
резервиран

distendre /disˈten.dɾe/ /disˈten.dɾə/ bal distenc distendran distendre distendrem distendreu distendria distendrien distendries distendrà distendràs distendré distendríem distendríeu distenem distenen distenent disteneu distenga distenguem distenguen distenguera distengueren distengueres distengues distenguessen distenguesses distenguessin distenguessis distengueu distengui distenguin distenguis distengué distenguérem distenguéreu distengués distenguéssem distenguésseu distenguéssim distenguéssiu distenguí distenia distenien distenies distens disteníem disteníeu distesa disteses distesos distès distén distés occ val v
разтеглям

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
разлика

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ alg ant bal centr distingeix distingeixa distingeixen distingeixes distingeixi distingeixin distingeixis distingeixo distingeixs distingesc distingesca distingesquen distingesques distingesqui distingesquin distingesquis distingia distingida distingides distingien distingies distingiguem distingiguera distingigueren distingigueres distingiguessen distingiguesses distingiguessin distingiguessis distingigueu distingigueva distingigueven distingigueves distingigué distingiguérem distingiguéreu distingigués distingiguéssem distingiguésseu distingiguéssim distingiguéssiu distingiguévem distingiguéveu distingim distingint distingir distingira distingiran distingirem distingiren distingires distingireu distingiria distingirien distingiries distingiriva distingiriven distingirives distingirà distingiràs distingiré distingiríem distingiríeu distingirívem distingiríveu distingisc distingisca distingisco distingiscos distingisquem distingisquen distingisques distingisqueu distingissa distingissen distingisses distingissi distingissin distingissis distingist distingit distingits distingiu distingiva distingiven distingives distingix distingixa distingixen distingixes distingixi distingixin distingixis distingixo distingixos distingí distingíem distingíets distingíeu distingírem distingíreu distingís distingíscon distingíssem distingísseu distingíssim distingíssiu distingíssom distingíssou distingívem distingíveu distingíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
различа́вам
Diferenciar, discriminar.

distintament /disˌtin.taˈmen/ /disˌtin.taˈment/ /disˌtin.təˈmen/ /disˌtin.təˈment/ adv
отчетливо

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
разпределяне

distància /disˈtan.si.a/ n fem
разстоя́ние
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

dit n masc
пръст
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
неделя неде́ля

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
петък пе́тък

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ alg ant bal centr divergeix divergeixa divergeixen divergeixes divergeixi divergeixin divergeixis divergeixo divergeixs divergesc divergesca divergesquen divergesques divergesqui divergesquin divergesquis divergia divergida divergides divergien divergies divergiguem divergiguera divergigueren divergigueres divergiguessen divergiguesses divergiguessin divergiguessis divergigueu divergigueva divergigueven divergigueves divergigué divergiguérem divergiguéreu divergigués divergiguéssem divergiguésseu divergiguéssim divergiguéssiu divergiguévem divergiguéveu divergim divergint divergir divergira divergiran divergirem divergiren divergires divergireu divergiria divergirien divergiries divergiriva divergiriven divergirives divergirà divergiràs divergiré divergiríem divergiríeu divergirívem divergiríveu divergisc divergisca divergisco divergiscos divergisquem divergisquen divergisques divergisqueu divergissa divergissen divergisses divergissi divergissin divergissis divergist divergit divergits divergiu divergiva divergiven divergives divergix divergixa divergixen divergixes divergixi divergixin divergixis divergixo divergixos divergí divergíem divergíets divergíeu divergírem divergíreu divergís divergíscon divergíssem divergísseu divergíssim divergíssiu divergíssom divergíssou divergívem divergíveu divergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
отклонявам се

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
отклоне́ние
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
различен

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) diversific diversifica diversificada diversificades diversificam diversificant diversificar diversificara diversificaran diversificarem diversificaren diversificares diversificareu diversificaria diversificarien diversificaries diversificarà diversificaràs diversificaré diversificaríem diversificaríeu diversificassen diversificasses diversificassin diversificassis diversificat diversificats diversificau diversificava diversificaven diversificaves diversifico diversificà diversificàrem diversificàreu diversificàs diversificàssem diversificàsseu diversificàssim diversificàssiu diversificàvem diversificàveu diversifique diversifiquem diversifiquen diversifiques diversifiquessen diversifiquesses diversifiquessin diversifiquessis diversifiqueu diversifiqui diversifiquin diversifiquis diversifiqués diversifiquéssem diversifiquésseu diversifiquéssim diversifiquéssiu diversifiquí occ sept val v
разнообразявам

diversió n fem
забава

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
забавен

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
девиз
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
делим

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
деле́не

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
дели́тел

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
разво́д развод

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
осемнадесет

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
бо́жи
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
разгово́р диалог

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
диаметър

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
всекидне́вно

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
епархия епа́рхия

diürn /diˈurn/ adj masc
дне́вен

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
дарба
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dobl dobla doblada doblades doblam doblant doblar doblara doblaran doblarem doblaren doblares doblareu doblaria doblarien doblaries doblarà doblaràs doblaré doblaríem doblaríeu doblassen doblasses doblassin doblassis doblat doblats doblau doblava doblaven doblaves doble doblem doblen dobles doblessen doblesses doblessin doblessis dobleu dobli doblin doblis doblo doblà doblàrem doblàreu doblàs doblàssem doblàsseu doblàssim doblàssiu doblàvem doblàveu doblés dobléssem doblésseu dobléssim dobléssiu doblí occ sept val v
удвоявам
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
дубла́ж

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
дво́ен
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
сгъвам
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
двойно

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ n masc
дублет

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
до́ктор
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
доктрина

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
документ

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
документа́ция

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) document documenta documentada documentades documentam documentant documentar documentara documentaran documentarem documentaren documentares documentareu documentaria documentarien documentaries documentarà documentaràs documentaré documentaríem documentaríeu documentassen documentasses documentassin documentassis documentat documentats documentau documentava documentaven documentaves documente documentem documenten documentes documentessen documentesses documentessin documentessis documenteu documenti documentin documentis documento documentà documentàrem documentàreu documentàs documentàssem documentàsseu documentàssim documentàssiu documentàvem documentàveu documentés documentéssem documentésseu documentéssim documentéssiu documentí occ sept val v
документирам

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
документа́лен филм

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
дванадесетоъгълник

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
делфи́н делфин

dofí del Plata n masc
лаплатски речен делфин

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
до́гма

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
догматичен

dol /ˈdɔɫ/ n masc
траур

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
боли́

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
лош
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
болка
Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
мъчително

dolç adj masc
сла́дък

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
ласкавост

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ alg ant bal cent domestic domestica domesticada domesticades domesticaia domesticaien domesticaies domesticam domesticant domesticar domesticara domesticaran domesticarem domesticaren domesticares domesticareu domesticaria domesticarien domesticaries domesticariva domesticariven domesticarives domesticarà domesticaràs domesticaré domesticaríem domesticaríeu domesticarívem domesticaríveu domesticassen domesticasses domesticassin domesticassis domesticat domesticats domesticau domesticava domesticaven domesticaves domesticavi domesticavo domestico domesticos domesticà domesticàiem domesticàieu domesticàrem domesticàreu domesticàs domesticàssem domesticàsseu domesticàssim domesticàssiu domesticàvem domesticàvets domesticàveu domesticàvom domestique domestiqueguem domestiqueguessa domestiqueguessen domestiqueguesses domestiquegueu domestiquegués domestiqueguéssom domestiqueguéssou domestiquem domestiquen domestiques domestiquessa domestiquessen domestiquesses domestiquessi domestiquessin domestiquessis domestiqueu domestiqui domestiquin domestiquis domestiqués domestiquéssem domestiquésseu domestiquéssim domestiquéssiu domestiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
опитомявам

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
местожи́телство

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
преобладаване

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) domina dominada dominades dominam dominant dominar dominara dominaran dominarem dominaren dominares dominareu dominaria dominarien dominaries dominarà dominaràs dominaré dominaríem dominaríeu dominassen dominasses dominassin dominassis dominat dominats dominau dominava dominaven dominaves domine dominem dominen domines dominessen dominesses dominessin dominessis domineu domini dominin dominis domino dominà dominàrem dominàreu dominàs dominàssem dominàsseu dominàssim dominàssiu dominàvem dominàveu dominés dominéssem dominésseu dominéssim dominéssiu dominí domín occ sept val v
господствам
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
домино

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
дамаска

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
дома́шен

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
жена́ жена
Persona del sexe femení.
жена
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
дарение

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
да́вам дам
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
допамин

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
спя

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
соба

dos number
два две

dosi n fem
до́за

dot /ˈdɔt/ n masc
зестра
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
дванадесет

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
ду́зина

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
дванадесети
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
драко́н дракон

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
дра́хма
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
гекон
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
драма

drap /ˈdɾap/ n masc
парца́л

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
корабострои́телница

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dren drena drenada drenades drenam drenant drenar drenara drenaran drenarem drenaren drenares drenareu drenaria drenarien drenaries drenarà drenaràs drenaré drenaríem drenaríeu drenassen drenasses drenassin drenassis drenat drenats drenau drenava drenaven drenaves drene drenem drenen drenes drenessen drenesses drenessin drenessis dreneu dreni drenin drenis dreno drenà drenàrem drenàreu drenàs drenàssem drenàsseu drenàssim drenàssiu drenàvem drenàveu drenés drenéssem drenésseu drenéssim drenéssiu drení occ sept val v
дренирам

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
де́сен десен
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
прав
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
закон
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
пра́во право
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
десен
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
дро́га

dron /ˈdɾɔn/ n masc
дрон

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
друид

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
митница

dubni n masc
дубний

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
съмнявам се
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
съмне́ние съмнение

dubtós /dupˈtos/ adj masc
съмнителен

duc n masc
дук херцог
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
херцогство
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
дукат
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
дзю́на дюна

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
дванадесетопръстник

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
правя копие

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
дуке́са

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
твърд
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
в продълже́ние на

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
трая

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
издръжливост

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
душ
Bany pres en una dutxa.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
далмати́нски ези́к
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
далмати́нски ези́к
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
далмати́нски ези́к
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil n masc
фурма́

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
десетилетие
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
лабиринт
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
дефици́т

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
де́спот

déu n masc
бог

díptic /ˈdip.tik/ n masc
диптих

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
възприемчив
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
до́лар

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
донът поничка
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ alg ant bal cent eclips eclipsa eclipsada eclipsades eclipsaia eclipsaien eclipsaies eclipsam eclipsant eclipsar eclipsara eclipsaran eclipsarem eclipsaren eclipsares eclipsareu eclipsaria eclipsarien eclipsaries eclipsariva eclipsariven eclipsarives eclipsarà eclipsaràs eclipsaré eclipsaríem eclipsaríeu eclipsarívem eclipsaríveu eclipsassen eclipsasses eclipsassin eclipsassis eclipsat eclipsats eclipsau eclipsava eclipsaven eclipsaves eclipsavi eclipsavo eclipse eclipseguem eclipseguessa eclipseguessen eclipseguesses eclipsegueu eclipsegués eclipseguéssom eclipseguéssou eclipsem eclipsen eclipses eclipsessa eclipsessen eclipsesses eclipsessi eclipsessin eclipsessis eclipseu eclipsi eclipsin eclipsis eclipso eclipsos eclipss eclipsà eclipsàiem eclipsàieu eclipsàrem eclipsàreu eclipsàs eclipsàssem eclipsàsseu eclipsàssim eclipsàssiu eclipsàvem eclipsàvets eclipsàveu eclipsàvom eclipsés eclipséssem eclipsésseu eclipséssim eclipséssiu eclipsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
засенчвам

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
затъмнение

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
е́хо о́тзвук

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
еко-тревожност

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
икономика
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
въ́зраст
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
епо́ха
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
изда́ние

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
декрет

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
сграда дом

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) edit edita editada editades editam editant editar editara editaran editarem editaren editares editareu editaria editarien editaries editarà editaràs editaré editaríem editaríeu editassen editasses editassin editassis editat editats editau editava editaven editaves edite editem editen edites editessen editesses editessin editessis editeu editi editin editis edito edità editàrem editàreu editàs editàssem editàsseu editàssim editàssiu editàvem editàveu edités editéssem editésseu editéssim editéssiu edití occ sept val v
редакти́рам
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
редакцио́нен
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
образова́ние
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
учти́в

eduir /e.ðuˈi/ /e.ðuˈiɾ/ /ə.ðuˈi/ bal edueix edueixen edueixes edueixi edueixin edueixis edueixo eduesc eduesqui eduesquin eduesquis eduint eduir eduiran eduirem eduireu eduiria eduirien eduiries eduirà eduiràs eduiré eduiríem eduiríeu eduí eduíem eduíeu eduírem eduíreu eduís eduíssem eduísseu eduíssim eduíssiu eduïa eduïda eduïdes eduïen eduïes eduïguem eduïgueu eduïm eduïra eduïren eduïres eduïsc eduïsca eduïsquen eduïsques eduïssen eduïsses eduïssin eduïssis eduït eduïts eduïu eduïx eduïxen eduïxes occ val v
заключавам

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
сле́дствие

efecte hivernacle n masc
парников ефект

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
нали́чни па́ри
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
женствен

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
ефекти́вен

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
де́йственост

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
еднодневен
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ n fem
еднодневка
Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ egípcia adj masc
египетски
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
египтя́нин египтянин
Persona que habita o és originària d'Egipte.
египетски
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
егоцентри́зъм

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
егои́зъм

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
коби́ла

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
инструмент
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
айнщайний

eix /ˈejʃ/ n masc
ос
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
рой

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
сешоа́р

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
бъ́рша
Llevar la humitat superficial d'una cosa.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ eixuta adj masc
сух
Sense humitat després de treure'n el líquid.

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
избор

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
избира́телен

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
електора́т

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
електри́чество електричество

electrolitzar /e.ɫek.tɾo.ɫiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈza/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾo.ɫiˈd͡za/ /ə.ɫək.tɾu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) electrolitz electrolitza electrolitzada electrolitzades electrolitzam electrolitzant electrolitzar electrolitzara electrolitzaran electrolitzarem electrolitzaren electrolitzares electrolitzareu electrolitzaria electrolitzarien electrolitzaries electrolitzarà electrolitzaràs electrolitzaré electrolitzaríem electrolitzaríeu electrolitzassen electrolitzasses electrolitzassin electrolitzassis electrolitzat electrolitzats electrolitzau electrolitzava electrolitzaven electrolitzaves electrolitze electrolitzem electrolitzen electrolitzes electrolitzessen electrolitzesses electrolitzessin electrolitzessis electrolitzeu electrolitzi electrolitzin electrolitzis electrolitzo electrolitzà electrolitzàrem electrolitzàreu electrolitzàs electrolitzàssem electrolitzàsseu electrolitzàssim electrolitzàssiu electrolitzàvem electrolitzàveu electrolitzés electrolitzéssem electrolitzésseu electrolitzéssim electrolitzéssiu electrolitzí occ val v
електролизирам

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
електро́нен
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
електро́ника електроника

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
електрон

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
слон
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
морски слон

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
елегантен

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
елегия

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
подби́рам
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
избирам
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
елегичен
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
елеме́нт
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
химичен елемент

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eleu elev eleva elevada elevades elevam elevant elevar elevara elevaran elevarem elevaren elevares elevareu elevaria elevarien elevaries elevarà elevaràs elevaré elevaríem elevaríeu elevassen elevasses elevassin elevassis elevat elevats elevau elevava elevaven elevaves eleve elevem eleven eleves elevessen elevesses elevessin elevessis eleveu elevi elevin elevis elevo elevà elevàrem elevàreu elevàs elevàssem elevàsseu elevàssim elevàssiu elevàvem elevàveu elevés elevéssem elevésseu elevéssim elevéssiu eleví occ sept val v
възвишавам
Portar més amunt.
Fer augmentar l’alçària.
Augmentar en quantitat.
Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevar al quadrat v
повди́гам на квадра́т

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ alg ant bal cent eiv elimina eliminada eliminades eliminaia eliminaien eliminaies eliminam eliminant eliminar eliminara eliminaran eliminarem eliminaren eliminares eliminareu eliminaria eliminarien eliminaries eliminariva eliminariven eliminarives eliminarà eliminaràs eliminaré eliminaríem eliminaríeu eliminarívem eliminaríveu eliminassen eliminasses eliminassin eliminassis eliminat eliminats eliminau eliminava eliminaven eliminaves eliminavi eliminavo elimine elimineguem elimineguessa elimineguessen elimineguesses eliminegueu eliminegués elimineguéssom elimineguéssou eliminem eliminen elimines eliminessa eliminessen eliminesses eliminessi eliminessin eliminessis elimineu elimini eliminin eliminis elimino eliminos eliminà eliminàiem eliminàieu eliminàrem eliminàreu eliminàs eliminàssem eliminàsseu eliminàssim eliminàssiu eliminàvem eliminàvets eliminàveu eliminàvom eliminés eliminéssem eliminésseu eliminéssim eliminéssiu eliminí elimín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
елиминирам
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
ели́та

ell /ˈɛʎ/ pronoun
той

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
тя

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
те

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
те

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
красноре́чие

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ bal eludeix eludeixen eludeixes eludeixi eludeixin eludeixis eludeixo eludesc eludesqui eludesquin eludesquis eludia eludida eludides eludien eludies eludiguem eludigueu eludim eludint eludir eludira eludiran eludirem eludiren eludires eludireu eludiria eludirien eludiries eludirà eludiràs eludiré eludiríem eludiríeu eludisc eludisca eludisquen eludisques eludissen eludisses eludissin eludissis eludit eludits eludiu eludix eludixen eludixes eludixo eludí eludíem eludíeu eludírem eludíreu eludís eludíssem eludísseu eludíssim eludíssiu n-occ occ sept val v
избягвам
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
елипса

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
пропускане на дума

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
еманципа́ция

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ alg ant bal cent eiv emancip emancipa emancipada emancipades emancipaia emancipaien emancipaies emancipam emancipant emancipar emancipara emanciparan emanciparem emanciparen emancipares emancipareu emanciparia emanciparien emanciparies emancipariva emancipariven emanciparives emanciparà emanciparàs emanciparé emanciparíem emanciparíeu emanciparívem emanciparíveu emancipassen emancipasses emancipassin emancipassis emancipat emancipats emancipau emancipava emancipaven emancipaves emancipavi emancipavo emancipe emancipeguem emancipeguessa emancipeguessen emancipeguesses emancipegueu emancipegués emancipeguéssom emancipeguéssou emancipem emancipen emancipes emancipessa emancipessen emancipesses emancipessi emancipessin emancipessis emancipeu emancipi emancipin emancipis emancipo emancipos emancips emancipà emancipàiem emancipàieu emancipàrem emancipàreu emancipàs emancipàssem emancipàsseu emancipàssim emancipàssiu emancipàvem emancipàvets emancipàveu emancipàvom emancipés emancipéssem emancipésseu emancipéssim emancipéssiu emancipí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
еманципирам

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
скоропоговорка
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
бре́менност
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
язовир

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv embena embenada embenades embenaia embenaien embenaies embenam embenant embenar embenara embenaran embenarem embenaren embenares embenareu embenaria embenarien embenaries embenariva embenariven embenarives embenarà embenaràs embenaré embenaríem embenaríeu embenarívem embenaríveu embenassen embenasses embenassin embenassis embenat embenats embenau embenava embenaven embenaves embenavi embenavo embene embeneguem embeneguessa embeneguessen embeneguesses embenegueu embenegués embeneguéssom embeneguéssou embenem embenen embenes embenessa embenessen embenesses embenessi embenessin embenessis embeneu embeni embenin embenis embeno embenos embenà embenàiem embenàieu embenàrem embenàreu embenàs embenàssem embenàsseu embenàssim embenàssiu embenàvem embenàvets embenàveu embenàvom embenés embenéssem embenésseu embenéssim embenéssiu embení embèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
превързвам

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emblanquina emblanquinada emblanquinades emblanquinam emblanquinant emblanquinar emblanquinara emblanquinaran emblanquinarem emblanquinaren emblanquinares emblanquinareu emblanquinaria emblanquinarien emblanquinaries emblanquinarà emblanquinaràs emblanquinaré emblanquinaríem emblanquinaríeu emblanquinassen emblanquinasses emblanquinassin emblanquinassis emblanquinat emblanquinats emblanquinau emblanquinava emblanquinaven emblanquinaves emblanquine emblanquinem emblanquinen emblanquines emblanquinessen emblanquinesses emblanquinessin emblanquinessis emblanquineu emblanquini emblanquinin emblanquinis emblanquino emblanquinà emblanquinàrem emblanquinàreu emblanquinàs emblanquinàssem emblanquinàsseu emblanquinàssim emblanquinàssiu emblanquinàvem emblanquinàveu emblanquinés emblanquinéssem emblanquinésseu emblanquinéssim emblanquinéssiu emblanquiní emblanquín occ sept val v
баданосвам

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
ембле́ма

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embolic embolica embolicada embolicades embolicam embolicant embolicar embolicara embolicaran embolicarem embolicaren embolicares embolicareu embolicaria embolicarien embolicaries embolicarà embolicaràs embolicaré embolicaríem embolicaríeu embolicassen embolicasses embolicassin embolicassis embolicat embolicats embolicau embolicava embolicaven embolicaves embolico embolicà embolicàrem embolicàreu embolicàs embolicàssem embolicàsseu embolicàssim embolicàssiu embolicàvem embolicàveu embolique emboliquem emboliquen emboliques emboliquessen emboliquesses emboliquessin emboliquessis emboliqueu emboliqui emboliquin emboliquis emboliqués emboliquéssem emboliquésseu emboliquéssim emboliquéssiu emboliquí occ sept val v
увивам
Cobrir una o més coses amb un embolcall.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ alg ant bal cent eiv embosc embosca emboscada emboscades emboscaia emboscaien emboscaies emboscam emboscant emboscar emboscara emboscaran emboscarem emboscaren emboscares emboscareu emboscaria emboscarien emboscaries emboscariva emboscariven emboscarives emboscarà emboscaràs emboscaré emboscaríem emboscaríeu emboscarívem emboscaríveu emboscassen emboscasses emboscassin emboscassis emboscat emboscats emboscau emboscava emboscaven emboscaves emboscavi emboscavo embosco emboscos emboscà emboscàiem emboscàieu emboscàrem emboscàreu emboscàs emboscàssem emboscàsseu emboscàssim emboscàssiu emboscàvem emboscàvets emboscàveu emboscàvom embosque embosqueguem embosqueguessa embosqueguessen embosqueguesses embosquegueu embosquegués embosqueguéssom embosqueguéssou embosquem embosquen embosques embosquessa embosquessen embosquesses embosquessi embosquessin embosquessis embosqueu embosqui embosquin embosquis embosqués embosquéssem embosquésseu embosquéssim embosquéssiu embosquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
нападам от засада

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embotell embotella embotellada embotellades embotellam embotellant embotellar embotellara embotellaran embotellarem embotellaren embotellares embotellareu embotellaria embotellarien embotellaries embotellarà embotellaràs embotellaré embotellaríem embotellaríeu embotellassen embotellasses embotellassin embotellassis embotellat embotellats embotellau embotellava embotellaven embotellaves embotelle embotellem embotellen embotelles embotellessen embotellesses embotellessin embotellessis embotelleu embotelli embotellin embotellis embotello embotellà embotellàrem embotellàreu embotellàs embotellàssem embotellàsseu embotellàssim embotellàssiu embotellàvem embotellàveu embotellés embotelléssem embotellésseu embotelléssim embotelléssiu embotellí occ sept val v
бутилирам

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
съединител

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
пия́н

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
омайвам

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
фуния
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv emergeix emergeixa emergeixen emergeixes emergeixi emergeixin emergeixis emergeixo emergeixs emergesc emergesca emergesquen emergesques emergesqui emergesquin emergesquis emergia emergida emergides emergien emergies emergiguem emergiguera emergigueren emergigueres emergiguessen emergiguesses emergiguessin emergiguessis emergigueu emergigueva emergigueven emergigueves emergigué emergiguérem emergiguéreu emergigués emergiguéssem emergiguésseu emergiguéssim emergiguéssiu emergiguévem emergiguéveu emergim emergint emergir emergira emergiran emergirem emergiren emergires emergireu emergiria emergirien emergiries emergiriva emergiriven emergirives emergirà emergiràs emergiré emergiríem emergiríeu emergirívem emergiríveu emergisc emergisca emergisco emergiscos emergisquem emergisquen emergisques emergisqueu emergissa emergissen emergisses emergissi emergissin emergissis emergist emergit emergits emergiu emergiva emergiven emergives emergix emergixa emergixen emergixes emergixi emergixin emergixis emergixo emergixos emergí emergíem emergíets emergíeu emergírem emergíreu emergís emergíscon emergíssem emergísseu emergíssim emergíssiu emergíssom emergíssou emergívem emergíveu emergíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
появявам се

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
спешен случай
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
емигра́ция

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
виден

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
крайно

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
еми́сия

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ alg ant bal cent eiv emmarc emmarca emmarcada emmarcades emmarcaia emmarcaien emmarcaies emmarcam emmarcant emmarcar emmarcara emmarcaran emmarcarem emmarcaren emmarcares emmarcareu emmarcaria emmarcarien emmarcaries emmarcariva emmarcariven emmarcarives emmarcarà emmarcaràs emmarcaré emmarcaríem emmarcaríeu emmarcarívem emmarcaríveu emmarcassen emmarcasses emmarcassin emmarcassis emmarcat emmarcats emmarcau emmarcava emmarcaven emmarcaves emmarcavi emmarcavo emmarco emmarcos emmarcà emmarcàiem emmarcàieu emmarcàrem emmarcàreu emmarcàs emmarcàssem emmarcàsseu emmarcàssim emmarcàssiu emmarcàvem emmarcàvets emmarcàveu emmarcàvom emmarque emmarqueguem emmarqueguessa emmarqueguessen emmarqueguesses emmarquegueu emmarquegués emmarqueguéssom emmarqueguéssou emmarquem emmarquen emmarques emmarquessa emmarquessen emmarquesses emmarquessi emmarquessin emmarquessis emmarqueu emmarqui emmarquin emmarquis emmarqués emmarquéssem emmarquésseu emmarquéssim emmarquéssiu emmarquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
рамкирам

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ alg ant bal cent eiv emmidon emmidona emmidonada emmidonades emmidonaia emmidonaien emmidonaies emmidonam emmidonant emmidonar emmidonara emmidonaran emmidonarem emmidonaren emmidonares emmidonareu emmidonaria emmidonarien emmidonaries emmidonariva emmidonariven emmidonarives emmidonarà emmidonaràs emmidonaré emmidonaríem emmidonaríeu emmidonarívem emmidonaríveu emmidonassen emmidonasses emmidonassin emmidonassis emmidonat emmidonats emmidonau emmidonava emmidonaven emmidonaves emmidonavi emmidonavo emmidone emmidoneguem emmidoneguessa emmidoneguessen emmidoneguesses emmidonegueu emmidonegués emmidoneguéssom emmidoneguéssou emmidonem emmidonen emmidones emmidonessa emmidonessen emmidonesses emmidonessi emmidonessin emmidonessis emmidoneu emmidoni emmidonin emmidonis emmidono emmidonos emmidons emmidonà emmidonàiem emmidonàieu emmidonàrem emmidonàreu emmidonàs emmidonàssem emmidonàsseu emmidonàssim emmidonàssiu emmidonàvem emmidonàvets emmidonàveu emmidonàvom emmidonés emmidonéssem emmidonésseu emmidonéssim emmidonéssiu emmidoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
колосвам

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
чу́вство

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv empaper empapera empaperada empaperades empaperaia empaperaien empaperaies empaperam empaperant empaperar empaperara empaperaran empaperarem empaperaren empaperares empaperareu empaperaria empaperarien empaperaries empaperariva empaperariven empaperarives empaperarà empaperaràs empaperaré empaperaríem empaperaríeu empaperarívem empaperaríveu empaperassen empaperasses empaperassin empaperassis empaperat empaperats empaperau empaperava empaperaven empaperaves empaperavi empaperavo empapere empapereguem empapereguessa empapereguessen empapereguesses empaperegueu empaperegués empapereguéssom empapereguéssou empaperem empaperen empaperes empaperessa empaperessen empaperesses empaperessi empaperessin empaperessis empapereu empaperi empaperin empaperis empapero empaperos empapers empaperà empaperàiem empaperàieu empaperàrem empaperàreu empaperàs empaperàssem empaperàsseu empaperàssim empaperàssiu empaperàvem empaperàvets empaperàveu empaperàvom empaperés empaperéssem empaperésseu empaperéssim empaperéssiu empaperí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
слагам тапети

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
гъ́лтам

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
равен резултат

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
съприча́стие съчувствие

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
калем

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ alg ant bal cent eiv empelt empelta empeltada empeltades empeltaia empeltaien empeltaies empeltam empeltant empeltar empeltara empeltaran empeltarem empeltaren empeltares empeltareu empeltaria empeltarien empeltaries empeltariva empeltariven empeltarives empeltarà empeltaràs empeltaré empeltaríem empeltaríeu empeltarívem empeltaríveu empeltassen empeltasses empeltassin empeltassis empeltat empeltats empeltau empeltava empeltaven empeltaves empeltavi empeltavo empelte empelteguem empelteguessa empelteguessen empelteguesses empeltegueu empeltegués empelteguéssom empelteguéssou empeltem empelten empeltes empeltessa empeltessen empeltesses empeltessi empeltessin empeltessis empelteu empelti empeltin empeltis empelto empeltos empelts empeltà empeltàiem empeltàieu empeltàrem empeltàreu empeltàs empeltàssem empeltàsseu empeltàssim empeltàssiu empeltàvem empeltàvets empeltàveu empeltàvom empeltés empeltéssem empeltésseu empeltéssim empeltéssiu empeltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ашладисвам

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
блъскане
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
бутане
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
бутам
Donar una empenta.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empenyor empenyora empenyorada empenyorades empenyoram empenyorant empenyorar empenyorara empenyoraran empenyorarem empenyoraren empenyorares empenyorareu empenyoraria empenyorarien empenyoraries empenyorarà empenyoraràs empenyoraré empenyoraríem empenyoraríeu empenyorassen empenyorasses empenyorassin empenyorassis empenyorat empenyorats empenyorau empenyorava empenyoraven empenyoraves empenyore empenyorem empenyoren empenyores empenyoressen empenyoresses empenyoressin empenyoressis empenyoreu empenyori empenyorin empenyoris empenyoro empenyorà empenyoràrem empenyoràreu empenyoràs empenyoràssem empenyoràsseu empenyoràssim empenyoràssiu empenyoràvem empenyoràveu empenyorés empenyoréssem empenyorésseu empenyoréssim empenyoréssiu empenyorí occ sept val v
залагам
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
импера́тор
Cap d'un imperi.
риба меч
(peixos) Peix teleosti de la família dels xífids, amb el maxil·lar prolongat en forma d’espasa, fort i ràpid i de costums pelàgics (Xiphias gladius).

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
емпиризъм

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emplena emplenada emplenades emplenam emplenant emplenar emplenara emplenaran emplenarem emplenaren emplenares emplenareu emplenaria emplenarien emplenaries emplenarà emplenaràs emplenaré emplenaríem emplenaríeu emplenassen emplenasses emplenassin emplenassis emplenat emplenats emplenau emplenava emplenaven emplenaves emplene emplenem emplenen emplenes emplenessen emplenesses emplenessin emplenessis empleneu empleni emplenin emplenis empleno emplenà emplenàrem emplenàreu emplenàs emplenàssem emplenàsseu emplenàssim emplenàssiu emplenàvem emplenàveu emplenés emplenéssem emplenésseu emplenéssim emplenéssiu emplení emplèn occ sept val v
напълвам се
Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ bal empobreix empobreixen empobreixes empobreixi empobreixin empobreixis empobreixo empobresc empobresqui empobresquin empobresquis empobria empobrida empobrides empobrien empobries empobriguem empobrigueu empobrim empobrint empobrir empobrira empobriran empobrirem empobriren empobrires empobrireu empobriria empobririen empobriries empobrirà empobriràs empobriré empobriríem empobriríeu empobrisc empobrisca empobrisquen empobrisques empobrissen empobrisses empobrissin empobrissis empobrit empobrits empobriu empobrix empobrixen empobrixes empobrixo empobrí empobríem empobríeu empobrírem empobríreu empobrís empobríssem empobrísseu empobríssim empobríssiu n-occ occ sept val v
разорявам

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
отпечатъци от пръсти

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
предприя́тие

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
затваряне

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
опандизвам

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
бутам
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
в
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
El temps.
La manera.
Preposició que denota situació o estat.

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
Су́льо и Пу́льо

en cas que conjunction
в слу́чай

en pau descansi idiom
почивай в мир

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
влю́бвам се
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
заклинание

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
о́ще още

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ alg ant bal cent eiv encast encasta encastada encastades encastaia encastaien encastaies encastam encastant encastar encastara encastaran encastarem encastaren encastares encastareu encastaria encastarien encastaries encastariva encastariven encastarives encastarà encastaràs encastaré encastaríem encastaríeu encastarívem encastaríveu encastassen encastasses encastassin encastassis encastat encastats encastau encastava encastaven encastaves encastavi encastavo encaste encasteguem encasteguessa encasteguessen encasteguesses encastegueu encastegués encasteguéssom encasteguéssou encastem encasten encastes encastessa encastessen encastesses encastessi encastessin encastessis encasteu encasti encastin encastis encasto encastos encasts encastà encastàiem encastàieu encastàrem encastàreu encastàs encastàssem encastàsseu encastàssim encastàssiu encastàvem encastàvets encastàveu encastàvom encastés encastéssem encastésseu encastéssim encastéssiu encastí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
закрепвам

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
енцефалит

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
запалвам
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
запа́лка запалка

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
тамя́н

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
обкръжавам

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
маруля
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
енциклопедия

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
анклав

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
наковалня
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
енклитика

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
намалявам

encoratjador /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðo/ /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðoɾ/ /əŋ.ko.ɾə.d͡ʒəˈðo/ /əŋ.ku.ɾə.d͡ʒəˈðo/ adj masc
насърчителен

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv encoratge encoratgeguem encoratgeguessa encoratgeguessen encoratgeguesses encoratgegueu encoratgegués encoratgeguéssom encoratgeguéssou encoratgem encoratgen encoratges encoratgessa encoratgessen encoratgesses encoratgessi encoratgessin encoratgessis encoratgeu encoratgi encoratgin encoratgis encoratgés encoratgéssem encoratgésseu encoratgéssim encoratgéssiu encoratgí encoratj encoratja encoratjada encoratjades encoratjaia encoratjaien encoratjaies encoratjaieu encoratjam encoratjant encoratjar encoratjara encoratjaran encoratjarem encoratjaren encoratjares encoratjareu encoratjaria encoratjarien encoratjaries encoratjariva encoratjariven encoratjarives encoratjarà encoratjaràs encoratjaré encoratjaríem encoratjaríeu encoratjarívem encoratjaríveu encoratjassen encoratjasses encoratjassin encoratjassis encoratjat encoratjats encoratjau encoratjava encoratjaven encoratjaves encoratjavi encoratjavo encoratjo encoratjos encoratjà encoratjàiem encoratjàrem encoratjàreu encoratjàs encoratjàssem encoratjàsseu encoratjàssim encoratjàssiu encoratjàvem encoratjàveu encoratjàvom n-occ nota1 occ sept v.cent val v
насърча́вам

encrostar /aŋ.kɾosˈta/ /aŋ.kɾosˈtaɾ/ /eŋ.kɾosˈta/ /eŋ.kɾosˈtaɾ/ /əŋ.kɾosˈta/ /əŋ.kɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encrost encrosta encrostada encrostades encrostam encrostant encrostar encrostara encrostaran encrostarem encrostaren encrostares encrostareu encrostaria encrostarien encrostaries encrostarà encrostaràs encrostaré encrostaríem encrostaríeu encrostassen encrostasses encrostassin encrostassis encrostat encrostats encrostau encrostava encrostaven encrostaves encroste encrostem encrosten encrostes encrostessen encrostesses encrostessin encrostessis encrosteu encrosti encrostin encrostis encrosto encrostà encrostàrem encrostàreu encrostàs encrostàssem encrostàsseu encrostàssim encrostàssiu encrostàvem encrostàveu encrostés encrostéssem encrostésseu encrostéssim encrostéssiu encrostí occ sept val v
покривам с кора

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encuny encunya encunyada encunyades encunyam encunyant encunyar encunyara encunyaran encunyarem encunyaren encunyares encunyareu encunyaria encunyarien encunyaries encunyarà encunyaràs encunyaré encunyaríem encunyaríeu encunyassen encunyasses encunyassin encunyassis encunyat encunyats encunyau encunyava encunyaven encunyaves encunye encunyem encunyen encunyes encunyessen encunyesses encunyessin encunyessis encunyeu encunyi encunyin encunyis encunyo encunyà encunyàrem encunyàreu encunyàs encunyàssem encunyàsseu encunyàssim encunyàssiu encunyàvem encunyàveu encunyés encunyéssem encunyésseu encunyéssim encunyéssiu encunyí occ sept val v
измислям
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
директива

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
мозък

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
напред
En direcció a la banda del davant.

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enderroc enderroca enderrocada enderrocades enderrocam enderrocant enderrocar enderrocara enderrocaran enderrocarem enderrocaren enderrocares enderrocareu enderrocaria enderrocarien enderrocaries enderrocarà enderrocaràs enderrocaré enderrocaríem enderrocaríeu enderrocassen enderrocasses enderrocassin enderrocassis enderrocat enderrocats enderrocau enderrocava enderrocaven enderrocaves enderroco enderrocà enderrocàrem enderrocàreu enderrocàs enderrocàssem enderrocàsseu enderrocàssim enderrocàssiu enderrocàvem enderrocàveu enderroque enderroquem enderroquen enderroques enderroquessen enderroquesses enderroquessin enderroquessis enderroqueu enderroqui enderroquin enderroquis enderroqués enderroquéssem enderroquésseu enderroquéssim enderroquéssiu enderroquí occ sept val v
разрушавам
Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
загадка

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
ендокардит

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ bal endolceix endolceixen endolceixes endolceixi endolceixin endolceixis endolceixo endolcesc endolcesqui endolcesquin endolcesquis endolcia endolcida endolcides endolcien endolcies endolciguem endolcigueu endolcim endolcint endolcir endolcira endolciran endolcirem endolciren endolcires endolcireu endolciria endolcirien endolciries endolcirà endolciràs endolciré endolciríem endolciríeu endolcisc endolcisca endolcisquen endolcisques endolcissen endolcisses endolcissin endolcissis endolcit endolcits endolciu endolcix endolcixen endolcixes endolcixo endolcí endolcíem endolcíeu endolcírem endolcíreu endolcís endolcíssem endolcísseu endolcíssim endolcíssiu n-occ occ sept val v
подслаждам

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
ще́псел
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

enemic /e.neˈmik/ n masc
враг неприятел

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
ене́ргия енергия

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
вдя́вам
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
нанизвам
Unir coses passant un fil pel seu interior.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enfoc enfoca enfocada enfocades enfocam enfocant enfocar enfocara enfocaran enfocarem enfocaren enfocares enfocareu enfocaria enfocarien enfocaries enfocarà enfocaràs enfocaré enfocaríem enfocaríeu enfocassen enfocasses enfocassin enfocassis enfocat enfocats enfocau enfocava enfocaven enfocaves enfoco enfocà enfocàrem enfocàreu enfocàs enfocàssem enfocàsseu enfocàssim enfocàssiu enfocàvem enfocàveu enfoque enfoquem enfoquen enfoques enfoquessen enfoquesses enfoquessin enfoquessis enfoqueu enfoqui enfoquin enfoquis enfoqués enfoquéssem enfoquésseu enfoquéssim enfoquéssiu enfoquí occ sept val v
концентрирам се
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
потопявам
Posar, fer anar, al fons.

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv enganx enganxa enganxada enganxades enganxaia enganxaien enganxaies enganxam enganxant enganxar enganxara enganxaran enganxarem enganxaren enganxares enganxareu enganxaria enganxarien enganxaries enganxariva enganxariven enganxarives enganxarà enganxaràs enganxaré enganxaríem enganxaríeu enganxarívem enganxaríveu enganxassen enganxasses enganxassin enganxassis enganxat enganxats enganxau enganxava enganxaven enganxaves enganxavi enganxavo enganxe enganxeguem enganxeguessa enganxeguessen enganxeguesses enganxegueu enganxegués enganxeguéssom enganxeguéssou enganxem enganxen enganxes enganxessa enganxessen enganxesses enganxessi enganxessin enganxessis enganxeu enganxi enganxin enganxis enganxo enganxos enganxs enganxà enganxàiem enganxàieu enganxàrem enganxàreu enganxàs enganxàssem enganxàsseu enganxàssim enganxàssiu enganxàvem enganxàvets enganxàveu enganxàvom enganxés enganxéssem enganxésseu enganxéssim enganxéssiu enganxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
закачам с кука
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
измама

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
ма́мя

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ alg ant bal cent eiv engendr engendra engendrada engendrades engendraia engendraien engendraies engendram engendrant engendrar engendrara engendraran engendrarem engendraren engendrares engendrareu engendraria engendrarien engendraries engendrariva engendrariven engendrarives engendrarà engendraràs engendraré engendraríem engendraríeu engendrarívem engendraríveu engendrassen engendrasses engendrassin engendrassis engendrat engendrats engendrau engendrava engendraven engendraves engendravi engendravo engendre engendreguem engendreguessa engendreguessen engendreguesses engendregueu engendregués engendreguéssom engendreguéssou engendrem engendren engendres engendressa engendressen engendresses engendressi engendressin engendressis engendreu engendri engendrin engendris engendro engendros engendrs engendrà engendràiem engendràieu engendràrem engendràreu engendràs engendràssem engendràsseu engendràssim engendràssiu engendràvem engendràvets engendràveu engendràvom engendrés engendréssem engendrésseu engendréssim engendréssiu engendrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
пораждам

engrillonar /aŋ.gɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /əŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /əŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engrillon engrillona engrillonada engrillonades engrillonam engrillonant engrillonar engrillonara engrillonaran engrillonarem engrillonaren engrillonares engrillonareu engrillonaria engrillonarien engrillonaries engrillonarà engrillonaràs engrillonaré engrillonaríem engrillonaríeu engrillonassen engrillonasses engrillonassin engrillonassis engrillonat engrillonats engrillonau engrillonava engrillonaven engrillonaves engrillone engrillonem engrillonen engrillones engrillonessen engrillonesses engrillonessin engrillonessis engrilloneu engrilloni engrillonin engrillonis engrillono engrillonà engrillonàrem engrillonàreu engrillonàs engrillonàssem engrillonàsseu engrillonàssim engrillonàssiu engrillonàvem engrillonàveu engrillonés engrillonéssem engrillonésseu engrillonéssim engrillonéssiu engrilloní occ sept val v
оковавам

enigma n masc
мистерия

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
загадъчен

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
излитане

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enlair enlaira enlairada enlairades enlairam enlairant enlairar enlairara enlairaran enlairarem enlairaren enlairares enlairareu enlairaria enlairarien enlairaries enlairarà enlairaràs enlairaré enlairaríem enlairaríeu enlairassen enlairasses enlairassin enlairassis enlairat enlairats enlairau enlairava enlairaven enlairaves enlaire enlairem enlairen enlaires enlairessen enlairesses enlairessin enlairessis enlaireu enlairi enlairin enlairis enlairo enlairà enlairàrem enlairàreu enlairàs enlairàssem enlairàsseu enlairàssim enlairàssiu enlairàvem enlairàveu enlairés enlairéssem enlairésseu enlairéssim enlairéssiu enlairí occ sept val v
отлитам

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ bal enlletgeix enlletgeixen enlletgeixes enlletgeixi enlletgeixin enlletgeixis enlletgeixo enlletgesc enlletgesqui enlletgesquin enlletgesquis enlletgia enlletgida enlletgides enlletgien enlletgies enlletgiguem enlletgigueu enlletgim enlletgint enlletgir enlletgira enlletgiran enlletgirem enlletgiren enlletgires enlletgireu enlletgiria enlletgirien enlletgiries enlletgirà enlletgiràs enlletgiré enlletgiríem enlletgiríeu enlletgisc enlletgisca enlletgisquen enlletgisques enlletgissen enlletgisses enlletgissin enlletgissis enlletgit enlletgits enlletgiu enlletgix enlletgixen enlletgixes enlletgixo enlletgí enlletgíem enlletgíeu enlletgírem enlletgíreu enlletgís enlletgíssem enlletgísseu enlletgíssim enlletgíssiu n-occ occ sept val v
загрозявам

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
наникъде

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ alg ant bal cent eiv enlluern enlluerna enlluernada enlluernades enlluernaia enlluernaien enlluernaies enlluernam enlluernant enlluernar enlluernara enlluernaran enlluernarem enlluernaren enlluernares enlluernareu enlluernaria enlluernarien enlluernaries enlluernariva enlluernariven enlluernarives enlluernarà enlluernaràs enlluernaré enlluernaríem enlluernaríeu enlluernarívem enlluernaríveu enlluernassen enlluernasses enlluernassin enlluernassis enlluernat enlluernats enlluernau enlluernava enlluernaven enlluernaves enlluernavi enlluernavo enlluerne enlluerneguem enlluerneguessa enlluerneguessen enlluerneguesses enlluernegueu enlluernegués enlluerneguéssom enlluerneguéssou enlluernem enlluernen enlluernes enlluernessa enlluernessen enlluernesses enlluernessi enlluernessin enlluernessis enlluerneu enlluerni enlluernin enlluernis enlluerno enlluernos enlluerns enlluernà enlluernàiem enlluernàieu enlluernàrem enlluernàreu enlluernàs enlluernàssem enlluernàsseu enlluernàssim enlluernàssiu enlluernàvem enlluernàvets enlluernàveu enlluernàvom enlluernés enlluernéssem enlluernésseu enlluernéssim enlluernéssiu enlluerní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
заслепявам

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
грама́ден

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
анкета

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
назад

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
правя рокада
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallar /an.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎaɾ/ /ən.ro.ɣəˈʎa/ /ən.ru.ɣəˈja/ /ən.ru.ɣəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrogall enrogalla enrogallada enrogallades enrogallam enrogallant enrogallar enrogallara enrogallaran enrogallarem enrogallaren enrogallares enrogallareu enrogallaria enrogallarien enrogallaries enrogallarà enrogallaràs enrogallaré enrogallaríem enrogallaríeu enrogallassen enrogallasses enrogallassin enrogallassis enrogallat enrogallats enrogallau enrogallava enrogallaven enrogallaves enrogalle enrogallem enrogallen enrogalles enrogallessen enrogallesses enrogallessin enrogallessis enrogalleu enrogalli enrogallin enrogallis enrogallo enrogallà enrogallàrem enrogallàreu enrogallàs enrogallàssem enrogallàsseu enrogallàssim enrogallàssiu enrogallàvem enrogallàveu enrogallés enrogalléssem enrogallésseu enrogalléssim enrogalléssiu enrogallí occ sept val v
преграквам
Fer agafar, o agafar, un rogall.

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrosa enrosada enrosades enrosam enrosant enrosar enrosara enrosaran enrosarem enrosaren enrosares enrosareu enrosaria enrosarien enrosaries enrosarà enrosaràs enrosaré enrosaríem enrosaríeu enrosassen enrosasses enrosassin enrosassis enrosat enrosats enrosau enrosava enrosaven enrosaves enrose enrosem enrosen enroses enrosessen enrosesses enrosessin enrosessis enroseu enrosi enrosin enrosis enroso enrosà enrosàrem enrosàreu enrosàs enrosàssem enrosàsseu enrosàssim enrosàssiu enrosàvem enrosàveu enrosés enroséssem enrosésseu enroséssim enroséssiu enrosí enròs occ sept val v
оросявам

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
същество
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ alg ant bal cent eiv ensabon ensabona ensabonada ensabonades ensabonaia ensabonaien ensabonaies ensabonam ensabonant ensabonar ensabonara ensabonaran ensabonarem ensabonaren ensabonares ensabonareu ensabonaria ensabonarien ensabonaries ensabonariva ensabonariven ensabonarives ensabonarà ensabonaràs ensabonaré ensabonaríem ensabonaríeu ensabonarívem ensabonaríveu ensabonassen ensabonasses ensabonassin ensabonassis ensabonat ensabonats ensabonau ensabonava ensabonaven ensabonaves ensabonavi ensabonavo ensabone ensaboneguem ensaboneguessa ensaboneguessen ensaboneguesses ensabonegueu ensabonegués ensaboneguéssom ensaboneguéssou ensabonem ensabonen ensabones ensabonessa ensabonessen ensabonesses ensabonessi ensabonessin ensabonessis ensaboneu ensaboni ensabonin ensabonis ensabono ensabonos ensabons ensabonà ensabonàiem ensabonàieu ensabonàrem ensabonàreu ensabonàs ensabonàssem ensabonàsseu ensabonàssim ensabonàssiu ensabonàvem ensabonàvets ensabonàveu ensabonàvom ensabonés ensabonéssem ensabonésseu ensabonéssim ensabonéssiu ensaboní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
насапунисвам

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
обуче́ние

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
уча
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensopeg ensopega ensopegada ensopegades ensopegam ensopegant ensopegar ensopegara ensopegaran ensopegarem ensopegaren ensopegares ensopegareu ensopegaria ensopegarien ensopegaries ensopegarà ensopegaràs ensopegaré ensopegaríem ensopegaríeu ensopegassen ensopegasses ensopegassin ensopegassis ensopegat ensopegats ensopegau ensopegava ensopegaven ensopegaves ensopego ensopegue ensopeguem ensopeguen ensopegues ensopeguessen ensopeguesses ensopeguessin ensopeguessis ensopegueu ensopegui ensopeguin ensopeguis ensopegués ensopeguéssem ensopeguésseu ensopeguéssim ensopeguéssiu ensopeguí ensopegà ensopegàrem ensopegàreu ensopegàs ensopegàssem ensopegàsseu ensopegàssim ensopegàssiu ensopegàvem ensopegàveu occ sept val v
спъвам се

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ adv
надолу

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entapissa entapissada entapissades entapissam entapissant entapissar entapissara entapissaran entapissarem entapissaren entapissares entapissareu entapissaria entapissarien entapissaries entapissarà entapissaràs entapissaré entapissaríem entapissaríeu entapissassen entapissasses entapissassin entapissassis entapissat entapissats entapissau entapissava entapissaven entapissaves entapisse entapissem entapissen entapisses entapissessen entapissesses entapissessin entapissessis entapisseu entapissi entapissin entapissis entapisso entapissà entapissàrem entapissàreu entapissàs entapissàssem entapissàsseu entapissàssim entapissàssiu entapissàvem entapissàveu entapissés entapisséssem entapissésseu entapisséssim entapisséssiu entapissí entapís occ sept val v
тапицирам

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
научавам
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
гроба́р

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
заравям

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
вход
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
ордьовър
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
вли́зам
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
между́

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
злонамерен

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
треньор

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
тренировка

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrena entrenada entrenades entrenam entrenant entrenar entrenara entrenaran entrenarem entrenaren entrenares entrenareu entrenaria entrenarien entrenaries entrenarà entrenaràs entrenaré entrenaríem entrenaríeu entrenassen entrenasses entrenassin entrenassis entrenat entrenats entrenau entrenava entrenaven entrenaves entrene entrenem entrenen entrenes entrenessen entrenesses entrenessin entrenessis entreneu entreni entrenin entrenis entreno entrenà entrenàrem entrenàreu entrenàs entrenàssem entrenàsseu entrenàssim entrenàssiu entrenàvem entrenàveu entrenés entrenéssem entrenésseu entrenéssim entrenéssiu entrení entrén occ sept val v
тренирам

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
сандвич

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
забавле́ние

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
интервю́

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrevist entrevista entrevistada entrevistades entrevistam entrevistant entrevistar entrevistara entrevistaran entrevistarem entrevistaren entrevistares entrevistareu entrevistaria entrevistarien entrevistaries entrevistarà entrevistaràs entrevistaré entrevistaríem entrevistaríeu entrevistassen entrevistasses entrevistassin entrevistassis entrevistat entrevistats entrevistau entrevistava entrevistaven entrevistaves entreviste entrevistem entrevisten entrevistes entrevistessen entrevistesses entrevistessin entrevistessis entrevisteu entrevisti entrevistin entrevistis entrevisto entrevistà entrevistàrem entrevistàreu entrevistàs entrevistàssem entrevistàsseu entrevistàssim entrevistàssiu entrevistàvem entrevistàveu entrevistés entrevistéssem entrevistésseu entrevistéssim entrevistéssiu entrevistí occ sept val v
интервюирам

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entusiasm entusiasma entusiasmada entusiasmades entusiasmam entusiasmant entusiasmar entusiasmara entusiasmaran entusiasmarem entusiasmaren entusiasmares entusiasmareu entusiasmaria entusiasmarien entusiasmaries entusiasmarà entusiasmaràs entusiasmaré entusiasmaríem entusiasmaríeu entusiasmassen entusiasmasses entusiasmassin entusiasmassis entusiasmat entusiasmats entusiasmau entusiasmava entusiasmaven entusiasmaves entusiasme entusiasmem entusiasmen entusiasmes entusiasmessen entusiasmesses entusiasmessin entusiasmessis entusiasmeu entusiasmi entusiasmin entusiasmis entusiasmo entusiasmà entusiasmàrem entusiasmàreu entusiasmàs entusiasmàssem entusiasmàsseu entusiasmàssim entusiasmàssiu entusiasmàvem entusiasmàveu entusiasmés entusiasméssem entusiasmésseu entusiasméssim entusiasméssiu entusiasmí occ sept val v
ентусиазирам

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
въодушевле́ние

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
завладе́я
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
за́вист
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
зави́ждам завиждам

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
зави́стлив

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
старе́ене

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ bal envelleix envelleixen envelleixes envelleixi envelleixin envelleixis envelleixo envellesc envellesqui envellesquin envellesquis envellia envellida envellides envellien envellies envelliguem envelligueu envellim envellint envellir envellira envelliran envellirem envelliren envellires envellireu envelliria envellirien envelliries envellirà envelliràs envelliré envelliríem envelliríeu envellisc envellisca envellisquen envellisques envellissen envellisses envellissin envellissis envellit envellits envelliu envellix envellixen envellixes envellixo envellí envellíem envellíeu envellírem envellíreu envellís envellíssem envellísseu envellíssim envellíssiu n-occ occ sept val v
остарявам

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ alg ant bal centr eiv envermelleix envermelleixa envermelleixen envermelleixes envermelleixi envermelleixin envermelleixis envermelleixo envermelleixs envermellesc envermellesca envermellesquen envermellesques envermellesqui envermellesquin envermellesquis envermellia envermellida envermellides envermellien envermellies envermelliguem envermelliguera envermelligueren envermelligueres envermelliguessen envermelliguesses envermelliguessin envermelliguessis envermelligueu envermelligueva envermelligueven envermelligueves envermelligué envermelliguérem envermelliguéreu envermelligués envermelliguéssem envermelliguésseu envermelliguéssim envermelliguéssiu envermelliguévem envermelliguéveu envermellim envermellint envermellir envermellira envermelliran envermellirem envermelliren envermellires envermellireu envermelliria envermellirien envermelliries envermelliriva envermelliriven envermellirives envermellirà envermelliràs envermelliré envermelliríem envermelliríeu envermellirívem envermelliríveu envermellisc envermellisca envermellisco envermelliscos envermellisquem envermellisquen envermellisques envermellisqueu envermellissa envermellissen envermellisses envermellissi envermellissin envermellissis envermellist envermellit envermellits envermelliu envermelliva envermelliven envermellives envermellix envermellixa envermellixen envermellixes envermellixi envermellixin envermellixis envermellixo envermellixos envermellí envermellíem envermellíets envermellíeu envermellírem envermellíreu envermellís envermellíscon envermellíssem envermellísseu envermellíssim envermellíssiu envermellíssom envermellíssou envermellívem envermellíveu envermellíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
боядисвам червено

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
лакирам

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
преграда

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
носталгия

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
ензим

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
епицентър

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
епидермис

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
епилепсия

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
случка

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
епистемология

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
епителна тъкан

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
епенте́за

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
послание

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
епитет

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
епоним

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
еква́тор
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) equilibr equilibra equilibrada equilibrades equilibram equilibrant equilibrar equilibrara equilibraran equilibrarem equilibraren equilibrares equilibrareu equilibraria equilibrarien equilibraries equilibrarà equilibraràs equilibraré equilibraríem equilibraríeu equilibrassen equilibrasses equilibrassin equilibrassis equilibrat equilibrats equilibrau equilibrava equilibraven equilibraves equilibre equilibrem equilibren equilibres equilibressen equilibresses equilibressin equilibressis equilibreu equilibri equilibrin equilibris equilibro equilibrà equilibràrem equilibràreu equilibràs equilibràssem equilibràsseu equilibràssim equilibràssiu equilibràvem equilibràveu equilibrés equilibréssem equilibrésseu equilibréssim equilibréssiu equilibrí occ sept val v
балансирам
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
равностра́нен

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
равноде́нствие

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
отбо́р
Grup de persones organitzat.
снаряже́ние
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
багаж

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
еквивале́нт

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
еквивале́нт
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
конен

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
гу́мно
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi n masc
ербий

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
ерекция

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
вертикален
Dret i rígid.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
таралеж еж

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
хермелин
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
еро́тика

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
грешка
Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
изменчив

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
оригвам се

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ erudita adj masc
ерудиран
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
учен
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
гъсе́ница гъсеница

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
изригване

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ esbandeix esbandeixen esbandeixes esbandeixi esbandeixin esbandeixis esbandeixo esbandia esbandida esbandides esbandien esbandies esbandim esbandint esbandir esbandira esbandiran esbandirem esbandiren esbandires esbandireu esbandiria esbandirien esbandiries esbandirà esbandiràs esbandiré esbandiríem esbandiríeu esbandisc esbandisca esbandisquen esbandisques esbandissen esbandisses esbandissin esbandissis esbandit esbandits esbandiu esbandix esbandixen esbandixes esbandixo esbandí esbandíem esbandíeu esbandírem esbandíreu esbandís esbandíssem esbandísseu esbandíssim esbandíssiu n-occ occ sept val v
изплаквам

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
къпина

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
чернова

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
изтривам
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
гада́я
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
разпалки
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
шах

escac i mat n masc
мат

escacs /esˈkaks/ n masc
шах шахмат
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
триъ́гълник
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
стъ̀лба стълбище
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
ска́ла
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escala mecànica n fem
ескала́тор

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
качвам се

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
стоплям
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
разпространявам
Estendre una matèria per una superfície.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
скандий

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escanege escanegem escanegen escaneges escanegessen escanegesses escanegessin escanegessis escanegeu escanegi escanegin escanegis escanegés escanegéssem escanegésseu escanegéssim escanegéssiu escanegí escaneig escaneja escanejada escanejades escanejam escanejant escanejar escanejara escanejaran escanejarem escanejaren escanejares escanejareu escanejaria escanejarien escanejaries escanejarà escanejaràs escanejaré escanejaríem escanejaríeu escanejassen escanejasses escanejassin escanejassis escanejat escanejats escanejau escanejava escanejaven escanejaves escanejo escanejà escanejàrem escanejàreu escanejàs escanejàssem escanejàsseu escanejàssim escanejàssiu escanejàvem escanejàveu occ sept val v
сканирам

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
отървавам се

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
бръ́мбар бръмбар

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
скарабей

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
кока́рда
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
ален

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
лю́спи

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
кудкудякане

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ bal escaem escaent escaeu escaic escaiem escaient escaieu escaiga escaiguda escaigudes escaiguem escaiguen escaiguera escaigueren escaigueres escaigues escaiguessen escaiguesses escaiguessin escaiguessis escaigueu escaigui escaiguin escaiguis escaigut escaiguts escaigué escaiguérem escaiguéreu escaigués escaiguéssem escaiguésseu escaiguéssim escaiguéssiu escaiguí escau escauen escauran escaure escaurem escaureu escauria escaurien escauries escaurà escauràs escauré escauríem escauríeu escaus esqueia esqueien esqueies esqueim esqueis esquèiem esquèieu esquéiem esquéieu occ val v
съответствам
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
сце́на

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
сце́на

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
пръсвам се
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
роб
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
склероза

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
налъм
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
шко́ла училище
Col·legi, establiment per aprendre.

escola de música n fem
музика́лно учи́лище

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
слу̀шам слушам

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
метла́
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
измета
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
боклукчия

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
плюя́
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
скорпион скорпио́н

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
гевгир

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
кора́
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
дял
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
це́пка
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
тампон
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ n masc
кни́жник

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
писа́тел писател

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
писане
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
пиша

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
пи́сар

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
скротум

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escrut escruta escrutada escrutades escrutam escrutant escrutar escrutara escrutaran escrutarem escrutaren escrutares escrutareu escrutaria escrutarien escrutaries escrutarà escrutaràs escrutaré escrutaríem escrutaríeu escrutassen escrutasses escrutassin escrutassis escrutat escrutats escrutau escrutava escrutaven escrutaves escrute escrutem escruten escrutes escrutessen escrutesses escrutessin escrutessis escruteu escruti escrutin escrutis escruto escrutà escrutàrem escrutàreu escrutàs escrutàssem escrutàsseu escrutàssim escrutàssiu escrutàvem escrutàveu escrutés escrutéssem escrutésseu escrutéssim escrutéssiu escrutí occ sept val v
изследвам подробно

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
риф

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ alg ant bal centr eiv esculpeix esculpeixa esculpeixen esculpeixes esculpeixi esculpeixin esculpeixis esculpeixo esculpeixs esculpesc esculpesca esculpesquen esculpesques esculpesqui esculpesquin esculpesquis esculpia esculpida esculpides esculpien esculpies esculpiguem esculpiguera esculpigueren esculpigueres esculpiguessen esculpiguesses esculpiguessin esculpiguessis esculpigueu esculpigueva esculpigueven esculpigueves esculpigué esculpiguérem esculpiguéreu esculpigués esculpiguéssem esculpiguésseu esculpiguéssim esculpiguéssiu esculpiguévem esculpiguéveu esculpim esculpint esculpir esculpira esculpiran esculpirem esculpiren esculpires esculpireu esculpiria esculpirien esculpiries esculpiriva esculpiriven esculpirives esculpirà esculpiràs esculpiré esculpiríem esculpiríeu esculpirívem esculpiríveu esculpisc esculpisca esculpisco esculpiscos esculpisquem esculpisquen esculpisques esculpisqueu esculpissa esculpissen esculpisses esculpissi esculpissin esculpissis esculpist esculpit esculpits esculpiu esculpiva esculpiven esculpives esculpix esculpixa esculpixen esculpixes esculpixi esculpixin esculpixis esculpixo esculpixos esculpí esculpíem esculpíets esculpíeu esculpírem esculpíreu esculpís esculpíscon esculpíssem esculpísseu esculpíssim esculpíssiu esculpíssom esculpíssou esculpívem esculpíveu esculpíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
вая

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
скулпту́ра ста́туя

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
пя́на

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
коминочистач

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
кле́чка

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
пепеля́нка
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
щит
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
сканда́л

escàpol /esˈka.poɫ/ /əsˈka.poɫ/ /əsˈka.puɫ/ adj
свободен

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
съби́тие

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
сфе́ра сфера

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
сфинкс

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
уси́лие

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
кълбовиден

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дращя

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
стъ́пка

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
църква черква
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
изтощавам
Exhaurir, consumir completament.
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
фехтовка

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
сакат

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
словашки
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
словашки
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
слове́нец
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
слове́нец
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
забивка
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ alg ant bal cent eiv esmaix esmaixa esmaixada esmaixades esmaixaia esmaixaien esmaixaies esmaixam esmaixant esmaixar esmaixara esmaixaran esmaixarem esmaixaren esmaixares esmaixareu esmaixaria esmaixarien esmaixaries esmaixariva esmaixariven esmaixarives esmaixarà esmaixaràs esmaixaré esmaixaríem esmaixaríeu esmaixarívem esmaixaríveu esmaixassen esmaixasses esmaixassin esmaixassis esmaixat esmaixats esmaixau esmaixava esmaixaven esmaixaves esmaixavi esmaixavo esmaixe esmaixeguem esmaixeguessa esmaixeguessen esmaixeguesses esmaixegueu esmaixegués esmaixeguéssom esmaixeguéssou esmaixem esmaixen esmaixes esmaixessa esmaixessen esmaixesses esmaixessi esmaixessin esmaixessis esmaixeu esmaixi esmaixin esmaixis esmaixo esmaixos esmaixs esmaixà esmaixàiem esmaixàieu esmaixàrem esmaixàreu esmaixàs esmaixàssem esmaixàsseu esmaixàssim esmaixàssiu esmaixàvem esmaixàvets esmaixàveu esmaixàvom esmaixés esmaixéssem esmaixésseu esmaixéssim esmaixéssiu esmaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
забивам
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
емайл

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ alg ant bal cent eiv esmalt esmalta esmaltada esmaltades esmaltaia esmaltaien esmaltaies esmaltam esmaltant esmaltar esmaltara esmaltaran esmaltarem esmaltaren esmaltares esmaltareu esmaltaria esmaltarien esmaltaries esmaltariva esmaltariven esmaltarives esmaltarà esmaltaràs esmaltaré esmaltaríem esmaltaríeu esmaltarívem esmaltaríveu esmaltassen esmaltasses esmaltassin esmaltassis esmaltat esmaltats esmaltau esmaltava esmaltaven esmaltaves esmaltavi esmaltavo esmalte esmalteguem esmalteguessa esmalteguessen esmalteguesses esmaltegueu esmaltegués esmalteguéssom esmalteguéssou esmaltem esmalten esmaltes esmaltessa esmaltessen esmaltesses esmaltessi esmaltessin esmaltessis esmalteu esmalti esmaltin esmaltis esmalto esmaltos esmalts esmaltà esmaltàiem esmaltàieu esmaltàrem esmaltàreu esmaltàs esmaltàssem esmaltàsseu esmaltàssim esmaltàssiu esmaltàvem esmaltàvets esmaltàveu esmaltàvom esmaltés esmaltéssem esmaltésseu esmaltéssim esmaltéssiu esmaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
емайлирам

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
коре́кция

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmena esmenada esmenades esmenam esmenant esmenar esmenara esmenaran esmenarem esmenaren esmenares esmenareu esmenaria esmenarien esmenaries esmenarà esmenaràs esmenaré esmenaríem esmenaríeu esmenassen esmenasses esmenassin esmenassis esmenat esmenats esmenau esmenava esmenaven esmenaves esmene esmenem esmenen esmenes esmenessen esmenesses esmenessin esmenessis esmeneu esmeni esmenin esmenis esmeno esmenà esmenàrem esmenàreu esmenàs esmenàssem esmenàsseu esmenàssim esmenàssiu esmenàvem esmenàveu esmenés esmenéssem esmenésseu esmenéssim esmenéssiu esmení esmèn occ sept val v
подобрявам
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
шми́ргел

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmicol esmicola esmicolada esmicolades esmicolam esmicolant esmicolar esmicolara esmicolaran esmicolarem esmicolaren esmicolares esmicolareu esmicolaria esmicolarien esmicolaries esmicolarà esmicolaràs esmicolaré esmicolaríem esmicolaríeu esmicolassen esmicolasses esmicolassin esmicolassis esmicolat esmicolats esmicolau esmicolava esmicolaven esmicolaves esmicole esmicolem esmicolen esmicoles esmicolessen esmicolesses esmicolessin esmicolessis esmicoleu esmicoli esmicolin esmicolis esmicolo esmicolà esmicolàrem esmicolàreu esmicolàs esmicolàssem esmicolàsseu esmicolàssim esmicolàssiu esmicolàvem esmicolàveu esmicolés esmicoléssem esmicolésseu esmicoléssim esmicoléssiu esmicolí occ sept val v
раздробявам

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
остря

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
заку́свам
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
заку́свам
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
простра́нствен

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
спагети

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
ко́смос
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
плашило

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
плаша

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
испански
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
испански
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
алфа

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
меч
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
ра́мо

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
любим

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
специали́ст

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv especialitz especialitza especialitzada especialitzades especialitzaia especialitzaien especialitzaies especialitzam especialitzant especialitzar especialitzara especialitzaran especialitzarem especialitzaren especialitzares especialitzareu especialitzaria especialitzarien especialitzaries especialitzariva especialitzariven especialitzarives especialitzarà especialitzaràs especialitzaré especialitzaríem especialitzaríeu especialitzarívem especialitzaríveu especialitzassen especialitzasses especialitzassin especialitzassis especialitzat especialitzats especialitzau especialitzava especialitzaven especialitzaves especialitzavi especialitzavo especialitze especialitzeguem especialitzeguessa especialitzeguessen especialitzeguesses especialitzegueu especialitzegués especialitzeguéssom especialitzeguéssou especialitzem especialitzen especialitzes especialitzessa especialitzessen especialitzesses especialitzessi especialitzessin especialitzessis especialitzeu especialitzi especialitzin especialitzis especialitzo especialitzos especialitzs especialitzà especialitzàiem especialitzàieu especialitzàrem especialitzàreu especialitzàs especialitzàssem especialitzàsseu especialitzàssim especialitzàssiu especialitzàvem especialitzàvets especialitzàveu especialitzàvom especialitzés especialitzéssem especialitzésseu especialitzéssim especialitzéssiu especialitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
приспособявам се

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
нарочно

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ alg ant bal cent eiv especific especifica especificada especificades especificaia especificaien especificaies especificam especificant especificar especificara especificaran especificarem especificaren especificares especificareu especificaria especificarien especificaries especificariva especificariven especificarives especificarà especificaràs especificaré especificaríem especificaríeu especificarívem especificaríveu especificassen especificasses especificassin especificassis especificat especificats especificau especificava especificaven especificaves especificavi especificavo especifico especificos especificà especificàiem especificàieu especificàrem especificàreu especificàs especificàssem especificàsseu especificàssim especificàssiu especificàvem especificàvets especificàveu especificàvom especifique especifiqueguem especifiqueguessa especifiqueguessen especifiqueguesses especifiquegueu especifiquegués especifiqueguéssom especifiqueguéssou especifiquem especifiquen especifiques especifiquessa especifiquessen especifiquesses especifiquessi especifiquessin especifiquessis especifiqueu especifiqui especifiquin especifiquis especifiqués especifiquéssem especifiquésseu especifiquéssim especifiquéssiu especifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
определям

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
представле́ние

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
зри́тел

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
спектър

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
специфи́чен

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
свещ

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
есперанто
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
надежда

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
ча́кам
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
надя́вам се
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
душа́
Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ alg ant bal cent eiv esperon esperona esperonada esperonades esperonaia esperonaien esperonaies esperonam esperonant esperonar esperonara esperonaran esperonarem esperonaren esperonares esperonareu esperonaria esperonarien esperonaries esperonariva esperonariven esperonarives esperonarà esperonaràs esperonaré esperonaríem esperonaríeu esperonarívem esperonaríveu esperonassen esperonasses esperonassin esperonassis esperonat esperonats esperonau esperonava esperonaven esperonaves esperonavi esperonavo esperone esperoneguem esperoneguessa esperoneguessen esperoneguesses esperonegueu esperonegués esperoneguéssom esperoneguéssou esperonem esperonen esperones esperonessa esperonessen esperonesses esperonessi esperonessin esperonessis esperoneu esperoni esperonin esperonis esperono esperonos esperons esperonà esperonàiem esperonàieu esperonàrem esperonàreu esperonàs esperonàssem esperonàsseu esperonàssim esperonàssiu esperonàvem esperonàvets esperonàveu esperonàvom esperonés esperonéssem esperonésseu esperonéssim esperonéssiu esperoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
пришпорвам
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
шпо́ра

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ bal espesseix espesseixen espesseixes espesseixi espesseixin espesseixis espesseixo espessesc espessesqui espessesquin espessesquis espessia espessida espessides espessien espessies espessiguem espessigueu espessim espessint espessir espessira espessiran espessirem espessiren espessires espessireu espessiria espessirien espessiries espessirà espessiràs espessiré espessiríem espessiríeu espessisc espessisca espessisquen espessisques espessissen espessisses espessissin espessissis espessit espessits espessiu espessix espessixen espessixes espessixo espessí espessíem espessíeu espessírem espessíreu espessís espessíssem espessísseu espessíssim espessíssiu n-occ occ sept val v
сгъстявам се

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
шпио́нин

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
шпионирам

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
шпионка

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
доносник
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
клас

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espigol espigola espigolada espigolades espigolam espigolant espigolar espigolara espigolaran espigolarem espigolaren espigolares espigolareu espigolaria espigolarien espigolaries espigolarà espigolaràs espigolaré espigolaríem espigolaríeu espigolassen espigolasses espigolassin espigolassis espigolat espigolats espigolau espigolava espigolaven espigolaves espigole espigolem espigolen espigoles espigolessen espigolesses espigolessin espigolessis espigoleu espigoli espigolin espigolis espigolo espigolà espigolàrem espigolàreu espigolàs espigolàssem espigolàsseu espigolàssim espigolàssiu espigolàvem espigolàveu espigolés espigoléssem espigolésseu espigoléssim espigoléssiu espigolí occ sept val v
баберкувам
Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
трън бодил
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
спанак

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
клавесин

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
шпионаж

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
спира́ла

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
духо́вен
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ adv
духовно

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
амбразура

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
биволска чапла

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
блестящ

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
гу́бка

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
гъбест

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
непринуден

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
спонта́нно

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
спо́ра

esport /esˈpɔɾt/ n masc
спорт

esport de pilota n masc
топката игра

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
искра́
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
аспе́ржа

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
шпатула

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
подправка

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
вид

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ espessa espessos adj masc
гъст

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
лаванду́ла

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
спин

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
ескадрон

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
скуош

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
клек

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
скелет
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
схе́ма
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
гръб

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
стръв

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
пукнатина
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
левица
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
отля́во

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
левичар
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ n masc
левосектант
Persona pertanyent a un partit d'esquerra, o que és d'esquerres.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
скеч

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
карам ски

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
стри́жа

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
ка́терица катерица
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
шиста

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquitx esquitxa esquitxada esquitxades esquitxam esquitxant esquitxar esquitxara esquitxaran esquitxarem esquitxaren esquitxares esquitxareu esquitxaria esquitxarien esquitxaries esquitxarà esquitxaràs esquitxaré esquitxaríem esquitxaríeu esquitxassen esquitxasses esquitxassin esquitxassis esquitxat esquitxats esquitxau esquitxava esquitxaven esquitxaves esquitxe esquitxem esquitxen esquitxes esquitxessen esquitxesses esquitxessin esquitxessis esquitxeu esquitxi esquitxin esquitxis esquitxo esquitxà esquitxàrem esquitxàreu esquitxàs esquitxàssem esquitxàsseu esquitxàssim esquitxàssiu esquitxàvem esquitxàveu esquitxés esquitxéssem esquitxésseu esquitxéssim esquitxéssiu esquitxí occ sept val v
плискам

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquiu esquiv esquiva esquivada esquivades esquivam esquivant esquivar esquivara esquivaran esquivarem esquivaren esquivares esquivareu esquivaria esquivarien esquivaries esquivarà esquivaràs esquivaré esquivaríem esquivaríeu esquivassen esquivasses esquivassin esquivassis esquivat esquivats esquivau esquivava esquivaven esquivaves esquive esquivem esquiven esquives esquivessen esquivesses esquivessin esquivessis esquiveu esquivi esquivin esquivis esquivo esquivà esquivàrem esquivàreu esquivàs esquivàssem esquivàsseu esquivàssim esquivàssiu esquivàvem esquivàveu esquivés esquivéssem esquivésseu esquivéssim esquivéssiu esquiví occ sept val v
избягвам

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
шизофрения

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
ска

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
ва́жен

est n masc
и́зток изток

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
коню́шня
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
коню́шня
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
стабилно

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
затвърждавам
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
ста́нция
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
сезон да се изсуши
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
стадио́н стадион
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
статистика

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
измама

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
сталактит

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
иконо́мия

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
икономисвам

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estamp estampa estampada estampades estampam estampant estampar estampara estamparan estamparem estamparen estampares estampareu estamparia estamparien estamparies estamparà estamparàs estamparé estamparíem estamparíeu estampassen estampasses estampassin estampassis estampat estampats estampau estampava estampaven estampaves estampe estampem estampen estampes estampessen estampesses estampessin estampessis estampeu estampi estampin estampis estampo estampà estampàrem estampàreu estampàs estampàssem estampàsseu estampàssim estampàssiu estampàvem estampàveu estampés estampéssem estampésseu estampéssim estampéssiu estampí occ sept val v
отпечатвам
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
е́зерце
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
кала́й калай
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
държа́ва състоя́ние
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
височина

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
звезда́ звезда
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
стела
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
звезден

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
отло́мък

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
зве́зден
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
знаме

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
протягам
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
простирам се
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ estentòria adj masc
гръмовен

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
степ
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
безплодие

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
кастриране

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
стерилизирам
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
обеззаразявам
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
ки́хам кихам

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
кихане

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
стик
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
дамга
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estigmatitz estigmatitza estigmatitzada estigmatitzades estigmatitzam estigmatitzant estigmatitzar estigmatitzara estigmatitzaran estigmatitzarem estigmatitzaren estigmatitzares estigmatitzareu estigmatitzaria estigmatitzarien estigmatitzaries estigmatitzarà estigmatitzaràs estigmatitzaré estigmatitzaríem estigmatitzaríeu estigmatitzassen estigmatitzasses estigmatitzassin estigmatitzassis estigmatitzat estigmatitzats estigmatitzau estigmatitzava estigmatitzaven estigmatitzaves estigmatitze estigmatitzem estigmatitzen estigmatitzes estigmatitzessen estigmatitzesses estigmatitzessin estigmatitzessis estigmatitzeu estigmatitzi estigmatitzin estigmatitzis estigmatitzo estigmatitzà estigmatitzàrem estigmatitzàreu estigmatitzàs estigmatitzàssem estigmatitzàsseu estigmatitzàssim estigmatitzàssiu estigmatitzàvem estigmatitzàveu estigmatitzés estigmatitzéssem estigmatitzésseu estigmatitzéssim estigmatitzéssiu estigmatitzí occ sept val v
дамгосвам

estil /esˈtiɫ/ n masc
стил

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
оценяване

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
обичам
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
любим
Que inspira sentiments d'afecte.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estir estira estirada estirades estiram estirant estirar estirara estiraran estirarem estiraren estirares estirareu estiraria estirarien estiraries estirarà estiraràs estiraré estiraríem estiraríeu estirassen estirasses estirassin estirassis estirat estirats estirau estirava estiraven estiraves estire estirem estiren estires estiressen estiresses estiressin estiressis estireu estiri estirin estiris estiro estirà estiràrem estiràreu estiràs estiràssem estiràsseu estiràssim estiràssiu estiràvem estiràveu estirés estiréssem estirésseu estiréssim estiréssiu estirí occ sept val v
разтеглям

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
лято

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ alg bal eiv estiuege estiuegem estiuegen estiueges estiuegessen estiuegesses estiuegessin estiuegessis estiuegeu estiuegi estiuegin estiuegis estiuegés estiuegéssem estiuegésseu estiuegéssim estiuegéssiu estiuegí estiueig estiueja estiuejada estiuejades estiuejam estiuejant estiuejar estiuejara estiuejaran estiuejarem estiuejaren estiuejares estiuejareu estiuejaria estiuejarien estiuejaries estiuejarà estiuejaràs estiuejaré estiuejaríem estiuejaríeu estiuejassen estiuejasses estiuejassin estiuejassis estiuejat estiuejats estiuejau estiuejava estiuejaven estiuejaves estiuejo estiuejà estiuejàrem estiuejàreu estiuejàs estiuejàssem estiuejàsseu estiuejàssim estiuejàssiu estiuejàvem estiuejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
летувам

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
рапира
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
вероятностен

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ adj masc
стоически

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
кути́я за мо́ли́ви

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
епитрахил

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
миг

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
есто́нски
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
есто́нски
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
изтривалка
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
скоре́ц скорец

estovar /as.toˈvaɾ/ /as.toˈβa/ /es.toˈvaɾ/ /es.toˈβa/ /əs.toˈva/ /əs.tuˈva/ /əs.tuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estou estov estova estovada estovades estovam estovant estovar estovara estovaran estovarem estovaren estovares estovareu estovaria estovarien estovaries estovarà estovaràs estovaré estovaríem estovaríeu estovassen estovasses estovassin estovassis estovat estovats estovau estovava estovaven estovaves estove estovem estoven estoves estovessen estovesses estovessin estovessis estoveu estovi estovin estovis estovo estovà estovàrem estovàreu estovàs estovàssem estovàsseu estovàssim estovàssiu estovàvem estovàveu estovés estovéssem estovésseu estovéssim estovéssiu estoví occ sept val v
размеквам

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
чуждестра́нен
Que és d'un altre país.

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
стра́нен
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
необичайно

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
пласт

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
страте́гия

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
стратеги́чески

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
премиера
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv estressa estressada estressades estressaia estressaien estressaies estressam estressant estressar estressara estressaran estressarem estressaren estressares estressareu estressaria estressarien estressaries estressariva estressariven estressarives estressarà estressaràs estressaré estressaríem estressaríeu estressarívem estressaríveu estressassen estressasses estressassin estressassis estressat estressats estressau estressava estressaven estressaves estressavi estressavo estresse estresseguem estresseguessa estresseguessen estresseguesses estressegueu estressegués estresseguéssom estresseguéssou estressem estressen estresses estressessa estressessen estressesses estressessi estressessin estressessis estresseu estressi estressin estressis estresso estressos estressà estressàiem estressàieu estressàrem estressàreu estressàs estressàssem estressàsseu estressàssim estressàssiu estressàvem estressàvets estressàveu estressàvom estressés estresséssem estressésseu estresséssim estresséssiu estressí estrès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
стресирам

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
те́сен тесен
Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
за малко

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
щи́рборд

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ adv
стриктно

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
взискателен

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
стронций

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
структу́ра структура
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
структура
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
строителен

estruç /esˈtɾus/ n masc
щра́ус

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
стеснявам
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
стрес

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
естуа́р

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
уче́ние
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
студе́нт
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
уча
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
пе́чка

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
глу́пост

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
есетра

esturió beluga n masc
белу́га

esturió sevruga n masc
пъструга

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
критерий
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
критерий
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
неизменен

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
статика

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
статуя

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
безплоден
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
естетичен

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
есте́тика

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
подбуда

estómac /esˈto.mak/ n masc
стома́х стомах

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
глу́пав

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
хранопрово́д

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
и т.н.

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
ве́чен вечен

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
ве́чност

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
етимология

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
етмоиден
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
етноцентри́зъм

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
етнология

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
еуфо́рия

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
евро е́вро

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
европе́йски
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
европе́йски
Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) europeïtz europeïtza europeïtzada europeïtzades europeïtzam europeïtzant europeïtzar europeïtzara europeïtzaran europeïtzarem europeïtzaren europeïtzares europeïtzareu europeïtzaria europeïtzarien europeïtzaries europeïtzarà europeïtzaràs europeïtzaré europeïtzaríem europeïtzaríeu europeïtzassen europeïtzasses europeïtzassin europeïtzassis europeïtzat europeïtzats europeïtzau europeïtzava europeïtzaven europeïtzaves europeïtze europeïtzem europeïtzen europeïtzes europeïtzessen europeïtzesses europeïtzessin europeïtzessis europeïtzeu europeïtzi europeïtzin europeïtzis europeïtzo europeïtzà europeïtzàrem europeïtzàreu europeïtzàs europeïtzàssem europeïtzàsseu europeïtzàssim europeïtzàssiu europeïtzàvem europeïtzàveu europeïtzés europeïtzéssem europeïtzésseu europeïtzéssim europeïtzéssiu europeïtzí occ sept val v
европеизирам

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
евро́пий

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
евтаназия

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
евакуи́рам

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
евангелие

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
изпарение

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evapor evapora evaporada evaporades evaporam evaporant evaporar evaporara evaporaran evaporarem evaporaren evaporares evaporareu evaporaria evaporarien evaporaries evaporarà evaporaràs evaporaré evaporaríem evaporaríeu evaporassen evaporasses evaporassin evaporassis evaporat evaporats evaporau evaporava evaporaven evaporaves evapore evaporem evaporen evapores evaporessen evaporesses evaporessin evaporessis evaporeu evapori evaporin evaporis evaporo evaporà evaporàrem evaporàreu evaporàs evaporàssem evaporàsseu evaporàssim evaporàssiu evaporàvem evaporàveu evaporés evaporéssem evaporésseu evaporéssim evaporéssiu evaporí occ sept val v
изпарявам

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
очевиден

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
явно

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
анулиране

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
отбягвам

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
предизвиквам

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
еволюция

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ n masc
екслибрис

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
точно

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
то́чен
Precís, ajustat a un patró.

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ alg ant bal cent eiv exalt exalta exaltada exaltades exaltaia exaltaien exaltaies exaltam exaltant exaltar exaltara exaltaran exaltarem exaltaren exaltares exaltareu exaltaria exaltarien exaltaries exaltariva exaltariven exaltarives exaltarà exaltaràs exaltaré exaltaríem exaltaríeu exaltarívem exaltaríveu exaltassen exaltasses exaltassin exaltassis exaltat exaltats exaltau exaltava exaltaven exaltaves exaltavi exaltavo exalte exalteguem exalteguessa exalteguessen exalteguesses exaltegueu exaltegués exalteguéssom exalteguéssou exaltem exalten exaltes exaltessa exaltessen exaltesses exaltessi exaltessin exaltessis exalteu exalti exaltin exaltis exalto exaltos exalts exaltà exaltàiem exaltàieu exaltàrem exaltàreu exaltàs exaltàssem exaltàsseu exaltàssim exaltàssiu exaltàvem exaltàvets exaltàveu exaltàvom exaltés exaltéssem exaltésseu exaltéssim exaltéssiu exaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
величая
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ alg ant bal cent eiv examina examinada examinades examinaia examinaien examinaies examinam examinant examinar examinara examinaran examinarem examinaren examinares examinareu examinaria examinarien examinaries examinariva examinariven examinarives examinarà examinaràs examinaré examinaríem examinaríeu examinarívem examinaríveu examinassen examinasses examinassin examinassis examinat examinats examinau examinava examinaven examinaves examinavi examinavo examine examineguem examineguessa examineguessen examineguesses examinegueu examinegués examineguéssom examineguéssou examinem examinen examines examinessa examinessen examinesses examinessi examinessin examinessis examineu examini examinin examinis examino examinos examinà examinàiem examinàieu examinàrem examinàreu examinàs examinàssem examinàsseu examinàssim examinàssiu examinàvem examinàvets examinàveu examinàvom examinés examinéssem examinésseu examinéssim examinéssiu examiní examín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изсле́двам

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exasper exaspera exasperada exasperades exasperam exasperant exasperar exasperara exasperaran exasperarem exasperaren exasperares exasperareu exasperaria exasperarien exasperaries exasperarà exasperaràs exasperaré exasperaríem exasperaríeu exasperassen exasperasses exasperassin exasperassis exasperat exasperats exasperau exasperava exasperaven exasperaves exaspere exasperem exasperen exasperes exasperessen exasperesses exasperessin exasperessis exaspereu exasperi exasperin exasperis exaspero exasperà exasperàrem exasperàreu exasperàs exasperàssem exasperàsseu exasperàssim exasperàssiu exasperàvem exasperàveu exasperés exasperéssem exasperésseu exasperéssim exasperéssiu exasperí occ sept val v
разгневявам

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
изкоп

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ bal excedeix excedeixen excedeixes excedeixi excedeixin excedeixis excedeixo excedesc excedesqui excedesquin excedesquis excedia excedida excedides excedien excedies excediguem excedigueu excedim excedint excedir excedira excediran excedirem excediren excedires excedireu excediria excedirien excediries excedirà excediràs excediré excediríem excediríeu excedisc excedisca excedisquen excedisques excedissen excedisses excedissin excedissis excedit excedits excediu excedix excedixen excedixes excedixo excedí excedíem excedíeu excedírem excedíreu excedís excedíssem excedísseu excedíssim excedíssiu n-occ occ sept val v
надвиша́вам
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
отл́ичен
De gran valor.

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ alg ant bal centr eiv excel·leix excel·leixa excel·leixen excel·leixes excel·leixi excel·leixin excel·leixis excel·leixo excel·leixs excel·lesc excel·lesca excel·lesquen excel·lesques excel·lesqui excel·lesquin excel·lesquis excel·lia excel·lida excel·lides excel·lien excel·lies excel·liguem excel·liguera excel·ligueren excel·ligueres excel·liguessen excel·liguesses excel·liguessin excel·liguessis excel·ligueu excel·ligueva excel·ligueven excel·ligueves excel·ligué excel·liguérem excel·liguéreu excel·ligués excel·liguéssem excel·liguésseu excel·liguéssim excel·liguéssiu excel·liguévem excel·liguéveu excel·lim excel·lint excel·lir excel·lira excel·liran excel·lirem excel·liren excel·lires excel·lireu excel·liria excel·lirien excel·liries excel·liriva excel·liriven excel·lirives excel·lirà excel·liràs excel·liré excel·liríem excel·liríeu excel·lirívem excel·liríveu excel·lisc excel·lisca excel·lisco excel·liscos excel·lisquem excel·lisquen excel·lisques excel·lisqueu excel·lissa excel·lissen excel·lisses excel·lissi excel·lissin excel·lissis excel·list excel·lit excel·lits excel·liu excel·liva excel·liven excel·lives excel·lix excel·lixa excel·lixen excel·lixes excel·lixi excel·lixin excel·lixis excel·lixo excel·lixos excel·lí excel·líem excel·líets excel·líeu excel·lírem excel·líreu excel·lís excel·líscon excel·líssem excel·lísseu excel·líssim excel·líssiu excel·líssom excel·líssou excel·lívem excel·líveu excel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
отличавам

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
превъзхо́дство

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
изключе́ние

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
прекалено

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ alg ant bal cent eiv excit excita excitada excitades excitaia excitaien excitaies excitam excitant excitar excitara excitaran excitarem excitaren excitares excitareu excitaria excitarien excitaries excitariva excitariven excitarives excitarà excitaràs excitaré excitaríem excitaríeu excitarívem excitaríveu excitassen excitasses excitassin excitassis excitat excitats excitau excitava excitaven excitaves excitavi excitavo excite exciteguem exciteguessa exciteguessen exciteguesses excitegueu excitegués exciteguéssom exciteguéssou excitem exciten excites excitessa excitessen excitesses excitessi excitessin excitessis exciteu exciti excitin excitis excito excitos excits excità excitàiem excitàieu excitàrem excitàreu excitàs excitàssem excitàsseu excitàssim excitàssiu excitàvem excitàvets excitàveu excitàvom excités excitéssem excitésseu excitéssim excitéssiu excití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
възбуждам
Despertar el desig sexual.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
изключи́телен

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
екску́рзия

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
извинение

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
екзеку́ция

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
изпълнявам
Portar a terme un treball fins al final.
Tocar amb un instrument una obra musical.
екзекутирам изпълнявам
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
приме́рен
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
брой
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
пример при́мер

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
освободен

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
упражне́ние

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ alg ant bal cent eiv exercit exercita exercitada exercitades exercitaia exercitaien exercitaies exercitam exercitant exercitar exercitara exercitaran exercitarem exercitaren exercitares exercitareu exercitaria exercitarien exercitaries exercitariva exercitariven exercitarives exercitarà exercitaràs exercitaré exercitaríem exercitaríeu exercitarívem exercitaríveu exercitassen exercitasses exercitassin exercitassis exercitat exercitats exercitau exercitava exercitaven exercitaves exercitavi exercitavo exercite exerciteguem exerciteguessa exerciteguessen exerciteguesses exercitegueu exercitegués exerciteguéssom exerciteguéssou exercitem exerciten exercites exercitessa exercitessen exercitesses exercitessi exercitessin exercitessis exerciteu exerciti exercitin exercitis exercito exercitos exercits exercità exercitàiem exercitàieu exercitàrem exercitàreu exercitàs exercitàssem exercitàsseu exercitàssim exercitàssiu exercitàvem exercitàvets exercitàveu exercitàvom exercités exercitéssem exercitésseu exercitéssim exercitéssiu exercití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
[[упражня́вам|упражня́вам се]]

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
изчерпателен

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ alg ant bal centr eiv exhibeix exhibeixa exhibeixen exhibeixes exhibeixi exhibeixin exhibeixis exhibeixo exhibeixs exhibesc exhibesca exhibesquen exhibesques exhibesqui exhibesquin exhibesquis exhibia exhibida exhibides exhibien exhibies exhibiguem exhibiguera exhibigueren exhibigueres exhibiguessen exhibiguesses exhibiguessin exhibiguessis exhibigueu exhibigueva exhibigueven exhibigueves exhibigué exhibiguérem exhibiguéreu exhibigués exhibiguéssem exhibiguésseu exhibiguéssim exhibiguéssiu exhibiguévem exhibiguéveu exhibim exhibint exhibir exhibira exhibiran exhibirem exhibiren exhibires exhibireu exhibiria exhibirien exhibiries exhibiriva exhibiriven exhibirives exhibirà exhibiràs exhibiré exhibiríem exhibiríeu exhibirívem exhibiríveu exhibisc exhibisca exhibisco exhibiscos exhibisquem exhibisquen exhibisques exhibisqueu exhibissa exhibissen exhibisses exhibissi exhibissin exhibissis exhibist exhibit exhibits exhibiu exhibiva exhibiven exhibives exhibix exhibixa exhibixen exhibixes exhibixi exhibixin exhibixis exhibixo exhibixos exhibí exhibíem exhibíets exhibíeu exhibírem exhibíreu exhibís exhibíscon exhibíssem exhibísseu exhibíssim exhibíssiu exhibíssom exhibíssou exhibívem exhibíveu exhibíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
пока́звам

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exhum exhuma exhumada exhumades exhumam exhumant exhumar exhumara exhumaran exhumarem exhumaren exhumares exhumareu exhumaria exhumarien exhumaries exhumarà exhumaràs exhumaré exhumaríem exhumaríeu exhumassen exhumasses exhumassin exhumassis exhumat exhumats exhumau exhumava exhumaven exhumaves exhume exhumem exhumen exhumes exhumessen exhumesses exhumessin exhumessis exhumeu exhumi exhumin exhumis exhumo exhumà exhumàrem exhumàreu exhumàs exhumàssem exhumàsseu exhumàssim exhumàssiu exhumàvem exhumàveu exhumés exhuméssem exhumésseu exhuméssim exhuméssiu exhumí occ sept val v
ексхуми́рам
desenterrar

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
и́скам

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ adj masc
незначителен

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
изгнание

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
изгнаник

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
екзистенциализъм

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
настоя́щ

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
съществувам
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
съществу́ване

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ alg ant bal cent eiv exoner exonera exonerada exonerades exoneraia exoneraien exoneraies exoneram exonerant exonerar exonerara exoneraran exonerarem exoneraren exonerares exonerareu exoneraria exonerarien exoneraries exonerariva exonerariven exonerarives exonerarà exoneraràs exoneraré exoneraríem exoneraríeu exonerarívem exoneraríveu exonerassen exonerasses exonerassin exonerassis exonerat exonerats exonerau exonerava exoneraven exoneraves exoneravi exoneravo exonere exonereguem exonereguessa exonereguessen exonereguesses exoneregueu exoneregués exonereguéssom exonereguéssou exonerem exoneren exoneres exoneressa exoneressen exoneresses exoneressi exoneressin exoneressis exonereu exoneri exonerin exoneris exonero exoneros exoners exonerà exoneràiem exoneràieu exoneràrem exoneràreu exoneràs exoneràssem exoneràsseu exoneràssim exoneràssiu exoneràvem exoneràvets exoneràveu exoneràvom exonerés exoneréssem exonerésseu exoneréssim exoneréssiu exonerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
оправдавам

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
очакване

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
надежда

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expector expectora expectorada expectorades expectoram expectorant expectorar expectorara expectoraran expectorarem expectoraren expectorares expectorareu expectoraria expectorarien expectoraries expectorarà expectoraràs expectoraré expectoraríem expectoraríeu expectorassen expectorasses expectorassin expectorassis expectorat expectorats expectorau expectorava expectoraven expectoraves expectore expectorem expectoren expectores expectoressen expectoresses expectoressin expectoressis expectoreu expectori expectorin expectoris expectoro expectorà expectoràrem expectoràreu expectoràs expectoràssem expectoràsseu expectoràssim expectoràssiu expectoràvem expectoràveu expectorés expectoréssem expectorésseu expectoréssim expectoréssiu expectorí occ sept val v
изкашлям

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ alg ant bal centr eiv expedeix expedeixa expedeixen expedeixes expedeixi expedeixin expedeixis expedeixo expedeixs expedesc expedesca expedesquen expedesques expedesqui expedesquin expedesquis expedia expedida expedides expedien expedies expediguem expediguera expedigueren expedigueres expediguessen expediguesses expediguessin expediguessis expedigueu expedigueva expedigueven expedigueves expedigué expediguérem expediguéreu expedigués expediguéssem expediguésseu expediguéssim expediguéssiu expediguévem expediguéveu expedim expedint expedir expedira expediran expedirem expediren expedires expedireu expediria expedirien expediries expediriva expediriven expedirives expedirà expediràs expediré expediríem expediríeu expedirívem expediríveu expedisc expedisca expedisco expediscos expedisquem expedisquen expedisques expedisqueu expedissa expedissen expedisses expedissi expedissin expedissis expedist expedit expedits expediu expediva expediven expedives expedix expedixa expedixen expedixes expedixi expedixin expedixis expedixo expedixos expedí expedíem expedíets expedíeu expedírem expedíreu expedís expedíscon expedíssem expedísseu expedíssim expedíssiu expedíssom expedíssou expedívem expedíveu expedíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изпращам

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ alg ant bal centr eiv expel·leix expel·leixa expel·leixen expel·leixes expel·leixi expel·leixin expel·leixis expel·leixo expel·leixs expel·lesc expel·lesca expel·lesquen expel·lesques expel·lesqui expel·lesquin expel·lesquis expel·lia expel·lida expel·lides expel·lien expel·lies expel·liguem expel·liguera expel·ligueren expel·ligueres expel·liguessen expel·liguesses expel·liguessin expel·liguessis expel·ligueu expel·ligueva expel·ligueven expel·ligueves expel·ligué expel·liguérem expel·liguéreu expel·ligués expel·liguéssem expel·liguésseu expel·liguéssim expel·liguéssiu expel·liguévem expel·liguéveu expel·lim expel·lint expel·lir expel·lira expel·liran expel·lirem expel·liren expel·lires expel·lireu expel·liria expel·lirien expel·liries expel·liriva expel·liriven expel·lirives expel·lirà expel·liràs expel·liré expel·liríem expel·liríeu expel·lirívem expel·liríveu expel·lisc expel·lisca expel·lisco expel·liscos expel·lisquem expel·lisquen expel·lisques expel·lisqueu expel·lissa expel·lissen expel·lisses expel·lissi expel·lissin expel·lissis expel·list expel·lit expel·lits expel·liu expel·liva expel·liven expel·lives expel·lix expel·lixa expel·lixen expel·lixes expel·lixi expel·lixin expel·lixis expel·lixo expel·lixos expel·lí expel·líem expel·líets expel·líeu expel·lírem expel·líreu expel·lís expel·líscon expel·líssem expel·lísseu expel·líssim expel·líssiu expel·líssom expel·líssou expel·lívem expel·líveu expel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изхвърлям

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
експеримент
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
експериментален

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
о́пит опит

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
вещ

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
обясне́ние

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
обясня́вам
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explicatiu /eks.pɫi.kaˈtiw/ /əks.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
обяснителен
Que explica, que ofereix una explicació, que serveix per explicar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
изсле́двам

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
избухлив
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
експлозив
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
взрив

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
експлоата́ция

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
взривявам
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ explícita adj masc
изричен

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
експонента

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изнасям експортирам

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
изло́жба
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
изрично

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изразявам

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
изразяване
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
израз
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
изключвам
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
въ́ншен
La part de fora.

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
външно

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ alg ant bal cent eiv extermina exterminada exterminades exterminaia exterminaien exterminaies exterminam exterminant exterminar exterminara exterminaran exterminarem exterminaren exterminares exterminareu exterminaria exterminarien exterminaries exterminariva exterminariven exterminarives exterminarà exterminaràs exterminaré exterminaríem exterminaríeu exterminarívem exterminaríveu exterminassen exterminasses exterminassin exterminassis exterminat exterminats exterminau exterminava exterminaven exterminaves exterminavi exterminavo extermine extermineguem extermineguessa extermineguessen extermineguesses exterminegueu exterminegués extermineguéssom extermineguéssou exterminem exterminen extermines exterminessa exterminessen exterminesses exterminessi exterminessin exterminessis extermineu extermini exterminin exterminis extermino exterminos exterminà exterminàiem exterminàieu exterminàrem exterminàreu exterminàs exterminàssem exterminàsseu exterminàssim exterminàssiu exterminàvem exterminàvets exterminàveu exterminàvom exterminés exterminéssem exterminésseu exterminéssim exterminéssiu exterminí extermín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
изтребвам

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
загасване

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
изкореняване

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
допълнителен
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
допълнителен
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ bal extradeix extradeixen extradeixes extradeixi extradeixin extradeixis extradeixo extradesc extradesqui extradesquin extradesquis extradia extradida extradides extradien extradies extradiguem extradigueu extradim extradint extradir extradira extradiran extradirem extradiren extradires extradireu extradiria extradirien extradiries extradirà extradiràs extradiré extradiríem extradiríeu extradisc extradisca extradisquen extradisques extradissen extradisses extradissin extradissis extradit extradits extradiu extradix extradixen extradixes extradixo extradí extradíem extradíeu extradírem extradíreu extradís extradíssem extradísseu extradíssim extradíssiu n-occ occ sept val v
екстради́рам

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
извънзе́мен

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
екстравага́нтен

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
екстремен краен
Que està a un grau molt alt.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
кра́йно

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
край

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ bal extragueren extragueres extraguessen extraguesses extraguessin extraguessis extragué extraguérem extraguéreu extragués extraguéssem extraguésseu extraguéssim extraguéssiu extraguí extraiem extraient extraieu extrauran extraurem extraureu extrauria extraurien extrauries extraurà extrauràs extrauré extrauríem extrauríeu extrec extrega extreguem extreguen extregues extregueu extregui extreguin extreguis extreia extreien extreies extreim extreis extret extreta extretes extrets extreu extreuen extreure extreus extrèiem extrèieu v
вадя

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ alg ant bal cent eiv exult exulta exultada exultades exultaia exultaien exultaies exultam exultant exultar exultara exultaran exultarem exultaren exultares exultareu exultaria exultarien exultaries exultariva exultariven exultarives exultarà exultaràs exultaré exultaríem exultaríeu exultarívem exultaríveu exultassen exultasses exultassin exultassis exultat exultats exultau exultava exultaven exultaves exultavi exultavo exulte exulteguem exulteguessa exulteguessen exulteguesses exultegueu exultegués exulteguéssom exulteguéssou exultem exulten exultes exultessa exultessen exultesses exultessi exultessin exultessis exulteu exulti exultin exultis exulto exultos exults exultà exultàiem exultàieu exultàrem exultàreu exultàs exultàssem exultàsseu exultàssim exultàssiu exultàvem exultàvets exultàveu exultàvom exultés exultéssem exultésseu exultéssim exultéssiu exultí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ликувам

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
армия войска
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
екзотичен

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
еон

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
фра́кция

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
лицев

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
изпълни́м

factici /fakˈti.si/ /fəkˈti.si/ adj masc
изкуствен

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
факулте́т
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
фе́я

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
фагот

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
бук

faisà /fajˈza/ n masc
фазан

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
колан
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
фаланга
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
клин

falcó /faɫˈko/ n masc
соко́л сокол

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
скут
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
пола́
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
грешен
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
гре́шка
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
ну́жда
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
фелука

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
фалос

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
софизъм

falç /ˈfaɫs/ n fem
сърп

fam n fem
глад

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
сла́ва

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
семе́ен
Relatiu a la família.
бли́зък
Conegut, proper.

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) familiaritz familiaritza familiaritzada familiaritzades familiaritzam familiaritzant familiaritzar familiaritzara familiaritzaran familiaritzarem familiaritzaren familiaritzares familiaritzareu familiaritzaria familiaritzarien familiaritzaries familiaritzarà familiaritzaràs familiaritzaré familiaritzaríem familiaritzaríeu familiaritzassen familiaritzasses familiaritzassin familiaritzassis familiaritzat familiaritzats familiaritzau familiaritzava familiaritzaven familiaritzaves familiaritze familiaritzem familiaritzen familiaritzes familiaritzessen familiaritzesses familiaritzessin familiaritzessis familiaritzeu familiaritzi familiaritzin familiaritzis familiaritzo familiaritzà familiaritzàrem familiaritzàreu familiaritzàs familiaritzàssem familiaritzàsseu familiaritzàssim familiaritzàssiu familiaritzàvem familiaritzàveu familiaritzés familiaritzéssem familiaritzésseu familiaritzéssim familiaritzéssiu familiaritzí occ sept val v
запознавам
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
семе́йство семейство

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
прочу́т

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
у́лична ла́мпа
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
кал
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
въображе́ние

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
фантом

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
фантастичен
Relatiu a la fantasia.

far n masc
фар
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
кекур

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
фарао́н фараон
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
бала

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
ковачница

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
ма̀щерка

farina /faˈɾi.na/ n fem
брашно̀ брашно

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
ка́ша
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
глътка

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
фармакологична бдителност

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
аптека́р
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
апте́ка аптека

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
очарование

fase /ˈfa.ze/ n fem
фа́за

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
смъртоносен
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
фаталист
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
изтоще́ние

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
ба́сня при́тча

fauna /ˈfaw.na/ n fem
фа́уна

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
услуга

fax /ˈfaks/ n masc
факс
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
фаса́да
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
вя́ра

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
слаб
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
температу́ра треска

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
февруари
Segon mes de l'any.

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fecund fecunda fecundada fecundades fecundam fecundant fecundar fecundara fecundaran fecundarem fecundaren fecundares fecundareu fecundaria fecundarien fecundaries fecundarà fecundaràs fecundaré fecundaríem fecundaríeu fecundassen fecundasses fecundassin fecundassis fecundat fecundats fecundau fecundava fecundaven fecundaves fecunde fecundem fecunden fecundes fecundessen fecundesses fecundessin fecundessis fecundeu fecundi fecundin fecundis fecundo fecundà fecundàrem fecundàreu fecundàs fecundàssem fecundàsseu fecundàssim fecundàssiu fecundàvem fecundàveu fecundés fecundéssem fecundésseu fecundéssim fecundéssiu fecundí occ sept val v
оплождам

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
федерация

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
работа
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
вързо́п
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
фашизъм

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
фашистки
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
фашист
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
фелдшпат

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
поздравле́ние

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) felicit felicita felicitada felicitades felicitam felicitant felicitar felicitara felicitaran felicitarem felicitaren felicitares felicitareu felicitaria felicitarien felicitaries felicitarà felicitaràs felicitaré felicitaríem felicitaríeu felicitassen felicitasses felicitassin felicitassis felicitat felicitats felicitau felicitava felicitaven felicitaves felicite felicitem feliciten felicites felicitessen felicitesses felicitessin felicitessis feliciteu feliciti felicitin felicitis felicito felicità felicitàrem felicitàreu felicitàs felicitàssem felicitàsseu felicitàssim felicitàssiu felicitàvem felicitàveu felicités felicitéssem felicitésseu felicitéssim felicitéssiu felicití occ sept val v
поздравя́вам

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
ща́стие щастие
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
щастли́в
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
филц
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.
сукно
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
[[есте́ствен]] тор
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
са́мка
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
га́йка
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
женицид и aндрoцид

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
феминизъм

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
сено́
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
сено
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
финикийски

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
феномен

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
феохромоцитом

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
правя
Portar a terme una acció.

fer passes v
правя крачки

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
рана
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
раня́вам
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
стабилен
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
решително

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
ферме́нт

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
ферментация

fermi n masc
фермий

fermió n masc
фермион

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
ковач
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
желя́зо желязо

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
железница

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
фес
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
пра́зненство

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
празнуване
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
шам фъстък

fet /ˈfet/ n masc
факт
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
кри́еница

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
черен дроб дроб
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
феодално владение

fi fina fins adj masc
тъ́нък
Dit dels materials poc gruixuts.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
наде́ждност

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
нишка фибра

ficció n fem
белетри́стика

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
ве́рен
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
преданост

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
вярно

fideu /fiˈðɛw/ n masc
ю́фка

fideu de cabell d'àngel n masc
фиде́

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
смокиня
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
фигу́ра

fil n masc
коне́ц ни́шка
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
филантроп

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ alg ant bal cent eiv fil fila filada filades filaia filaien filaies filam filant filar filara filaran filarem filaren filares filareu filaria filarien filaries filariva filariven filarives filarà filaràs filaré filaríem filaríeu filarívem filaríveu filassen filasses filassin filassis filat filats filau filava filaven filaves filavi filavo file fileguem fileguessa fileguessen fileguesses filegueu filegués fileguéssom fileguéssou filem filen files filessa filessen filesses filessi filessin filessis fileu fili filin filis filo filos fils filà filàiem filàieu filàrem filàreu filàs filàssem filàsseu filàssim filàssiu filàvem filàvets filàveu filàvom filés filéssem filésseu filéssim filéssiu filí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
преда́

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
ред

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
жи́ца
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
дъ́щерен
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
дъщерна компания
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
филигран
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
син

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
дъщеря щерка

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
дове́дена дъщеря́

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
дове́ден син

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
филология
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
филологичен

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
ху́рка

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ alg ant bal cent eiv filosof filosofa filosofada filosofades filosofaia filosofaien filosofaies filosofam filosofant filosofar filosofara filosofaran filosofarem filosofaren filosofares filosofareu filosofaria filosofarien filosofaries filosofariva filosofariven filosofarives filosofarà filosofaràs filosofaré filosofaríem filosofaríeu filosofarívem filosofaríveu filosofassen filosofasses filosofassin filosofassis filosofat filosofats filosofau filosofava filosofaven filosofaves filosofavi filosofavo filosofe filosofeguem filosofeguessa filosofeguessen filosofeguesses filosofegueu filosofegués filosofeguéssom filosofeguéssou filosofem filosofen filosofes filosofessa filosofessen filosofesses filosofessi filosofessin filosofessis filosofeu filosofi filosofin filosofis filosofo filosofos filosofs filosofà filosofàiem filosofàieu filosofàrem filosofàreu filosofàs filosofàssem filosofàsseu filosofàssim filosofàssiu filosofàvem filosofàvets filosofàveu filosofàvom filosofés filosoféssem filosofésseu filosoféssim filosoféssiu filosofí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
философствам

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
филосо́фия философия

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
филтри́рам
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
фи́лтър

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
филосо́ф философ

final /fiˈnaɫ/ adj
последен
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
финал
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
край
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
оконча́телно

finament /ˌfi.naˈmen/ /ˌfi.naˈment/ /ˌfi.nəˈmen/ /ˌfi.nəˈment/ adv
си́тно

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
финансирам

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
прозо́рец прозорец

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ bal fingeix fingeixen fingeixes fingeixi fingeixin fingeixis fingeixo fingesc fingesqui fingesquin fingesquis fingia fingida fingides fingien fingies fingiguem fingigueu fingim fingint fingir fingira fingiran fingirem fingiren fingires fingireu fingiria fingirien fingiries fingirà fingiràs fingiré fingiríem fingiríeu fingisc fingisca fingisquen fingisques fingissen fingisses fingissin fingissis fingit fingits fingiu fingix fingixen fingixes fingixo fingí fingíem fingíeu fingírem fingíreu fingís fingíssem fingísseu fingíssim fingíssiu n-occ occ sept val v
преструвам се

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
фински
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
до

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
фински
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
фински
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
фински език
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
флако́н

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
панаи́р

fiscal adj
фискален

fiscal n neut
обвини́тел

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
физиономика

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
пукнатина

fita /ˈfi.ta/ n fem
важно събитие
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fix /ˈfiks/ adj
неподвижен

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
бич

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
очебиен

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
пламък

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
фламинго
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
фле́йта флейта

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
му́дност

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
флеровий

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
стрела́ стрела
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
гъвкав

floc /ˈfɫɔk/ n masc
люспа
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
цвете цвят

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
пле́сен

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ bal floreix floreixen floreixes floreixi floreixin floreixis floreixo floresc floresqui floresquin floresquis floria florida florides florien flories floriguem florigueu florim florint florir florira floriran florirem floriren florires florireu floriria floririen floriries florirà floriràs floriré floriríem floriríeu florisc florisca florisquen florisques florissen florisses florissin florissis florit florits floriu florix florixen florixes florixo florí floríem floríeu florírem floríreu florís floríssem florísseu floríssim floríssiu n-occ occ sept val v
вирея
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
флотация

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ alg bal eiv fluctua fluctuada fluctuades fluctuam fluctuant fluctuar fluctuara fluctuaran fluctuarem fluctuaren fluctuares fluctuareu fluctuaria fluctuarien fluctuaries fluctuarà fluctuaràs fluctuaré fluctuaríem fluctuaríeu fluctuassen fluctuasses fluctuassin fluctuassis fluctuat fluctuats fluctuau fluctuava fluctuaven fluctuaves fluctue fluctuem fluctuen fluctues fluctuessen fluctuesses fluctuessin fluctuessis fluctueu fluctuo fluctuu fluctuà fluctuàrem fluctuàreu fluctuàs fluctuàssem fluctuàsseu fluctuàssim fluctuàssiu fluctuàvem fluctuàveu fluctués fluctuéssem fluctuésseu fluctuéssim fluctuéssiu fluctuí fluctuï fluctuïn fluctuïs nota 1 occ sept v.cent val v
варирам

fluid /ˈfɫujt/ n masc
флуид
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
тека

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
незакрепен
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
флуор флуо́р

flux /ˈfɫuks/ n masc
пото́к

foc n masc
о́гън огън
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
тюлен

foca barbuda n fem
морски заек

foca de Groenlàndia n fem
гренландски тюлен

foca de Weddell n fem
тюлен на Уедъл

foca de cresta n fem
качулат тюлен

foca lleopard n fem
леопардов тюлен

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
фокус
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
лагерен огън

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
фолкло́р

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
еба
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
дух
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ alg ant bal cent eiv folr folra folrada folrades folraia folraien folraies folram folrant folrar folrara folraran folrarem folraren folrares folrareu folraria folrarien folraries folrariva folrariven folrarives folrarà folraràs folraré folraríem folraríeu folrarívem folraríveu folrassen folrasses folrassin folrassis folrat folrats folrau folrava folraven folraves folravi folravo folre folreguem folreguessa folreguessen folreguesses folregueu folregués folreguéssom folreguéssou folrem folren folres folressa folressen folresses folressi folressin folressis folreu folri folrin folris folro folros folrs folrà folràiem folràieu folràrem folràreu folràs folràssem folràsseu folràssim folràssiu folràvem folràvets folràveu folràvom folrés folréssem folrésseu folréssim folréssiu folrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
облицовам

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
облицовка

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
фундамента́лен

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
фундаментали́зъм

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
топя се
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
гъба

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
див копър

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
извор
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
навън
A l'exterior de

fora de joc n masc
в засада
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ alg ant bal cent eiv forad forada foradada foradades foradaia foradaien foradaies foradam foradant foradar foradara foradaran foradarem foradaren foradares foradareu foradaria foradarien foradaries foradariva foradariven foradarives foradarà foradaràs foradaré foradaríem foradaríeu foradarívem foradaríveu foradassen foradasses foradassin foradassis foradat foradats foradau foradava foradaven foradaves foradavi foradavo forade foradeguem foradeguessa foradeguessen foradeguesses foradegueu foradegués foradeguéssom foradeguéssou foradem foraden forades foradessa foradessen foradesses foradessi foradessin foradessis foradeu foradi foradin foradis forado forados forads foradà foradàiem foradàieu foradàrem foradàreu foradàs foradàssem foradàsseu foradàssim foradàssiu foradàvem foradàvets foradàveu foradàvom foradés foradéssem foradésseu foradéssim foradéssiu foradí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
пробивам

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
дупка
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
ду́пка дупка
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
че́рна ду́пка

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
бесило
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
фо́рма форма

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
формален

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
официално

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
оформям
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
формат

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) format formata formatada formatades formatam formatant formatar formatara formataran formatarem formataren formatares formatareu formataria formatarien formataries formatarà formataràs formataré formataríem formataríeu formatassen formatasses formatassin formatassis formatat formatats formatau formatava formataven formataves formate formatem formaten formates formatessen formatesses formatessin formatessis formateu formati formatin formatis formato formatà formatàrem formatàreu formatàs formatàssem formatàsseu formatàssim formatàssiu formatàvem formatàveu formatés formatéssem formatésseu formatéssim formatéssiu formatí occ sept val v
форматирам

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
си́рене сирене кашкавал

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
страхо́тен

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
мравка мра́ва

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
бетон бето́н
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
бла́нка

forn n masc
фу́рна
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
фурна
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
блудство

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fornic fornica fornicada fornicades fornicam fornicant fornicar fornicara fornicaran fornicarem fornicaren fornicares fornicareu fornicaria fornicarien fornicaries fornicarà fornicaràs fornicaré fornicaríem fornicaríeu fornicassen fornicasses fornicassin fornicassis fornicat fornicats fornicau fornicava fornicaven fornicaves fornico fornicà fornicàrem fornicàreu fornicàs fornicàssem fornicàsseu fornicàssim fornicàssiu fornicàvem fornicàveu fornique forniquem forniquen forniques forniquessen forniquesses forniquessin forniquessis forniqueu forniqui forniquin forniquis forniqués forniquéssem forniquésseu forniquéssim forniquéssiu forniquí occ sept val v
развра́тнича

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
вилица
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
ма́ндало

fort adj masc
си́лен силен
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
кре́пост крепост
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
укрепления
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
съдба́
Sort, particularment quan és bona.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
си́ла

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
заста́вя

fosc adj masc
тъ̀мен
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
тъмнина

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
я́ма

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
ров

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
дреболия
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
фотография

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
фотосинтеза

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
фотон

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
част дроб
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
дроб
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
счупване

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
неуспех несполука

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
фрега́та

fragmentari /fɾaɡ.menˈta.ɾi/ /fɾəɡ.mənˈta.ɾi/ adj masc
непълен

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
франк
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
франций

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
mасонство

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
масон

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
фре́нски френски
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
фре́нски ези́к френски
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
флане́ла

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
пощенски разноски

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
франки́зъм

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
монах
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
кайра
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
изрече́ние
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
братство

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ alg ant bal cent eiv fraternitz fraternitza fraternitzada fraternitzades fraternitzaia fraternitzaien fraternitzaies fraternitzam fraternitzant fraternitzar fraternitzara fraternitzaran fraternitzarem fraternitzaren fraternitzares fraternitzareu fraternitzaria fraternitzarien fraternitzaries fraternitzariva fraternitzariven fraternitzarives fraternitzarà fraternitzaràs fraternitzaré fraternitzaríem fraternitzaríeu fraternitzarívem fraternitzaríveu fraternitzassen fraternitzasses fraternitzassin fraternitzassis fraternitzat fraternitzats fraternitzau fraternitzava fraternitzaven fraternitzaves fraternitzavi fraternitzavo fraternitze fraternitzeguem fraternitzeguessa fraternitzeguessen fraternitzeguesses fraternitzegueu fraternitzegués fraternitzeguéssom fraternitzeguéssou fraternitzem fraternitzen fraternitzes fraternitzessa fraternitzessen fraternitzesses fraternitzessi fraternitzessin fraternitzessis fraternitzeu fraternitzi fraternitzin fraternitzis fraternitzo fraternitzos fraternitzs fraternitzà fraternitzàiem fraternitzàieu fraternitzàrem fraternitzàreu fraternitzàs fraternitzàssem fraternitzàsseu fraternitzàssim fraternitzàssiu fraternitzàvem fraternitzàvets fraternitzàveu fraternitzàvom fraternitzés fraternitzéssem fraternitzésseu fraternitzéssim fraternitzéssiu fraternitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
побратимявам се

frau /ˈfɾaw/ n masc
изма́ма

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
спира́чка

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
студе́н студен
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
студ
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
хлад

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
фрегат

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
пържа

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
спирам

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
чест

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
често

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
честота

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
свеж пресен
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
хлади́лник
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
фриз

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
чело́ чело
Part de la cara per sobre dels ulls
фронт
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
че́лен

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
граница
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
панта

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
икономичен

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
пестеливост

fruit n masc
плод овошка
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
плод ово́шка
Fruit mengívol.

frustració n fem
фрустрация

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
чуплив крехък

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ adj masc
мразовит
Molt fred.
(medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
лекомислен

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
бич
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
фуга
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
бързо преминаващ

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
бегъл
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
бегъл
Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
бя́гство

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
опорна точка

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
лист

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
лист
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
острие
Part tallant d'un objecte.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
листа́к
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
фурнир

fum n masc
дим пушек
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
пуша́ч
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv fum fuma fumada fumades fumaia fumaien fumaies fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumariva fumariven fumarives fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumarívem fumaríveu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fumavi fumavo fume fumeguem fumeguessa fumeguessen fumeguesses fumegueu fumegués fumeguéssom fumeguéssou fumem fumen fumes fumessa fumessen fumesses fumessi fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumos fums fumà fumàiem fumàieu fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàvets fumàveu fumàvom fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
пу́ша

fumat /fuˈmat/ adj masc
пушен
Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
действащ

funció n fem
функция

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
осно́ва
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fund funda fundada fundades fundam fundant fundar fundara fundaran fundarem fundaren fundares fundareu fundaria fundarien fundaries fundarà fundaràs fundaré fundaríem fundaríeu fundassen fundasses fundassin fundassis fundat fundats fundau fundava fundaven fundaves funde fundem funden fundes fundessen fundesses fundessin fundessis fundeu fundi fundin fundis fundo fundà fundàrem fundàreu fundàs fundàssem fundàsseu fundàssim fundàssiu fundàvem fundàveu fundés fundéssem fundésseu fundéssim fundéssiu fundí occ sept val v
основавам
Establir, erigir, instituir.

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
ръже́н

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
фурго́н
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
кра́жба

fus /ˈfus/ n masc
врете́но
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
пу́шка

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
бушо́н

fusió /fu.ziˈo/ n fem
сливане

fusta /ˈfus.ta/ n fem
дърво́ дървесина
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
дърводе́лец
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
футбол

futbol americà n masc
америка́нски фу́тбол

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
бъдеще
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
бъ́деще
Temps que ha de venir.
бъ̀деще вре́ме
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
фа́брика фабрика
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
ле́сен лесен
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
фалически

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
лекарство

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
отвраще́ние

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
фе́никс

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
ши́на

fètid adj masc
вонящ

físic /ˈfi.zik/ adj
материа́лен
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
физи́к
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
фи́зика физика
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
фистула

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
фо́бия

fòrum n masc
фо́рум

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
фосфор

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
фо́рмула

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
о́бички

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
безполе́зен

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
кабине́т

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
габонец
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
габонец
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
гадоли́ний

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
почти́

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ n fem
празненство
Ostentació en una festa.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ n fem
галантност

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
галера
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
гале́рия

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
бисквита
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
галеон
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
петел
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
кофа

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
спу́сък
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
коко́шка кокошка
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
ку́рник кокошарник

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
галоп

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ alg ant bal cent eiv galop galopa galopada galopades galopaia galopaien galopaies galopam galopant galopar galopara galoparan galoparem galoparen galopares galopareu galoparia galoparien galoparies galopariva galopariven galoparives galoparà galoparàs galoparé galoparíem galoparíeu galoparívem galoparíveu galopassen galopasses galopassin galopassis galopat galopats galopau galopava galopaven galopaves galopavi galopavo galope galopeguem galopeguessa galopeguessen galopeguesses galopegueu galopegués galopeguéssom galopeguéssou galopem galopen galopes galopessa galopessen galopesses galopessi galopessin galopessis galopeu galopi galopin galopis galopo galopos galops galopà galopàiem galopàieu galopàrem galopàreu galopàs galopàssem galopàsseu galopàssim galopàssiu galopàvem galopàvets galopàveu galopàvom galopés galopéssem galopésseu galopéssim galopéssiu galopí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
галопирам

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
буза

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
га́лий

gal·licisme /ɡa.ɫiˈsiz.me/ /ɡaɫ.ɫiˈsiz.me/ /ɡə.ɫiˈsiz.mə/ /ɡəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
галицизъм

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
галактика

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
галон

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
горска улулица
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
скарида
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
гамби́ец
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
гамби́ец
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
га́ма

gana n fem
глад
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
нож
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
плетене на една кука

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
кроше́
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ bal garanteix garanteixen garanteixes garanteixi garanteixin garanteixis garanteixo garantesc garantesqui garantesquin garantesquis garantia garantida garantides garantien garanties garantiguem garantigueu garantim garantint garantir garantira garantiran garantirem garantiren garantires garantireu garantiria garantirien garantiries garantirà garantiràs garantiré garantiríem garantiríeu garantisc garantisca garantisquen garantisques garantissen garantisses garantissin garantissis garantit garantits garantiu garantix garantixen garantixes garantixo garantí garantíem garantíeu garantírem garantíreu garantís garantíssem garantísseu garantíssim garantíssiu n-occ occ sept val v
гарантирам

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
гара́ж

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ n masc
драскулка
Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
гренацхе
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
прасило

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. garrina garrinada garrinades garrinant garrinar garrinara garrinaran garrinarem garrinaren garrinares garrinareu garrinaria garrinarien garrinaries garrinarà garrinaràs garrinaré garrinaríem garrinaríeu garrinassen garrinasses garrinat garrinats garrinava garrinaven garrinaves garrine garrinem garrinen garrines garrinessen garrinesses garrinessin garrinessis garrineu garrini garrinin garrinis garrino garrinà garrinàrem garrinàreu garrinàssem garrinàsseu garrinàvem garrinàveu garrinés garrinéssem garrinésseu garrinéssim garrinéssiu garriní occ sept val val (1) v
опрасвам се

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
pожков

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
прасе́нце

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
сврака

gas n masc
газ
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
газ

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
газела

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
а́лчен

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
бензиноста́нция

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
изразходвам

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
гастрономия

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
га́зов
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
ко́тка котка
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
дива котка

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ра́двам се

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
речна чайка

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
грама́ден

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
велика́н гига́нт
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
лед
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
сладоле́д сладолед
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
желе
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
завист
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
ревни́в

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
вопъл

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
скъпоце́нен ка́мък

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
ген

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
зет

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
януари
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
поколе́ние

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
генерално

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
великодушност

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
ще́дър

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
ге́ний
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
роди́телен

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
вене́ц венец

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
геноци́д геноцид

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
коляно
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
хо́ра

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
автенти́чен

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
генетичен

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
гене́тика

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
еничар

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
гео-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
геогра́фия
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
географски

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
геология
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
геометрия

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
грузи́нски
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
гъ́рбица

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
малина

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
сестра́ сестра
Filla dels mateixos pares.
сестра́
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
доведен брат
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
герма́ний

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
микроб

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv germina germinada germinades germinaia germinaien germinaies germinam germinant germinar germinara germinaran germinarem germinaren germinares germinareu germinaria germinarien germinaries germinariva germinariven germinarives germinarà germinaràs germinaré germinaríem germinaríeu germinarívem germinaríveu germinassen germinasses germinassin germinassis germinat germinats germinau germinava germinaven germinaves germinavi germinavo germine germineguem germineguessa germineguessen germineguesses germinegueu germinegués germineguéssom germineguéssou germinem germinen germines germinessa germinessen germinesses germinessi germinessin germinessis germineu germini germinin germinis germino germinos germinà germinàiem germinàieu germinàrem germinàreu germinàs germinàssem germinàsseu germinàssim germinàssiu germinàvem germinàvets germinàveu germinàvom germinés germinéssem germinésseu germinéssim germinéssiu germiní germín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
покълвам

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
брат
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
герма́нски
Relacionat amb Alemanya, la seva cultura o llengua
Relacionat amb el germani

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
герма́нски
Llengua dels antic habitants de Germània
Grup de llengües europees a la que pertanyen: el danès, l'islandès, el suec, l'anglès, l'alemany, l'holandès, el frisó, l'austríac i el noruec

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
ка́на
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
ва́за
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
жест

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
бре́менност

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
издут

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
гимнасти́чески сало́н
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
гимнасти́чески

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
гимна́стика
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
джин

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
хво́йна

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
гинеколо́гия

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
турне
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
слънчоглед

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
жира́ф жираф
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
въртя
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Canviar la pròpia trajectòria de desplaçament mitjançant un moviment dels patins.

gla n fem
жъ̀лъд жълъд

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
леден
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
глациология

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
гла́сис

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
глазура
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
глоба́лен
Total, pres en conjunt.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
глобали́зъм

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
глобализа́ция
Acció i efecte de globalitzar.
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
гло́бус
Figura en forma esfèrica.
аероста́т
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
бележка в полето
Explicació del sentit d’un mot.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
глюкоза

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
кръвна захар

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
глутен

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
жлеза́ жлеза

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
великоле́пие

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
обикновена кротушка

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
гофрета

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ alg gofr gofra gofrada gofrades gofrant gofrar gofraran gofrarem gofraren gofrares gofrareu gofraria gofrarien gofraries gofrarà gofraràs gofraré gofraríem gofraríeu gofrat gofrats gofrau gofrava gofraven gofraves gofre gofrem gofren gofres gofressen gofresses gofressin gofressis gofreu gofri gofrin gofris gofro gofrà gofràrem gofràreu gofràvem gofràveu gofrés gofréssem gofrésseu gofréssim gofréssiu gofrí occ sept v
украсявам с релеф

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
врата
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
гъ̀рло
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
за́лив
Porció de mar tancada parcialment de terra.
голф
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
гума
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

gonfanó n masc
хоругва

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
гонг

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
гугля гугълвам

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
гугол

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
горила
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
ша́пка

gos n masc
куче
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
водно куче

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
смея

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
кучка

got /ˈɡot/ n masc
ча́ша
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
ка̀пка
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
прави́телство правителство
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
губерна́тор

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
управление

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
управля́вам
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
гран

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
постепенно

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
барбекю́

grafit n masc
графит
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
чавка
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gralla grallada grallades grallant grallar grallara grallaran grallarem grallaren grallares grallareu grallaria grallarien grallaries grallarà grallaràs grallaré grallaríem grallaríeu grallassen grallasses grallat grallats grallava grallaven grallaves gralle grallem grallen gralles grallessen grallesses grallessin grallessis gralleu gralli grallin grallis grallo grallà grallàrem grallàreu grallàssem grallàsseu grallàvem grallàveu grallés gralléssem grallésseu gralléssim gralléssiu grallí occ sept val val (1) v
граквам

gram /ˈɡɾam/ n masc
грам

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
граматично

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
грама́тика граматика

gran adj
голя̀м
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
грана́та
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
гранат
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
хамба́р
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
фе́рма

granment /ˌɡɾamˈmen/ /ˌɡɾamˈment/ adv
значително

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
жа́ба жаба
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
телче
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
те́лбод

gras /ˈɡɾas/ adj masc
дебе́л
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
небостърга́ч
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
дращя

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
благодарност

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
по́лска вра́на
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
бала́стра
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
грави́рам
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
сериозност
L'estat o condició de ser greu.

gravitó n masc
гравито́н

grec grega adj masc
гръ́цки гръцки
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
гръцки
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
старогръ́цки

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
общителен

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
лой

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
смазвам

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
тигел
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
сериозен
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
обида
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
щуре́ц
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
грип инфлуенца

gripau n masc
крастава жа́ба

gris adj masc
сив
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
газ-гризу

griu /ˈɡɾiw/ n masc
грифон

groc groga adj masc
жълт жълта
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
жълт
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
гренландец
Individu natural de Groenlàndia.

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
грог

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
груб

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
люлка

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
гроса
Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
грубо

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
жера́в
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
кран
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
дебе́л

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
грухтене

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ alg bal gruny grunya grunyen grunyes grunyi grunyia grunyida grunyides grunyien grunyies grunyiguem grunyigueu grunyim grunyin grunyint grunyir grunyira grunyiran grunyirem grunyiren grunyires grunyireu grunyiria grunyirien grunyiries grunyirà grunyiràs grunyiré grunyiríem grunyiríeu grunyis grunyissen grunyisses grunyissin grunyissis grunyit grunyits grunyiu grunyo grunys grunyí grunyíem grunyíeu grunyírem grunyíreu grunyís grunyíssem grunyísseu grunyíssim grunyíssiu occ sept val v
грухтя
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup /ˈɡɾup/ n masc
гру́па

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
пещера

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
благодаря
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
бодлива зеленика
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
брод
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
ръкави́ца ръкавица
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
печалба

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
победи́тел
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
бодига́рд

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
пазя
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
касичка
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
стра́жа

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
у́гар

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
излекувам

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
гарнизо́н
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ alg ant bal centr eiv guarneix guarneixa guarneixen guarneixes guarneixi guarneixin guarneixis guarneixo guarneixs guarnesc guarnesca guarnesquen guarnesques guarnesqui guarnesquin guarnesquis guarnia guarnida guarnides guarnien guarnies guarniguem guarniguera guarnigueren guarnigueres guarniguessen guarniguesses guarniguessin guarniguessis guarnigueu guarnigueva guarnigueven guarnigueves guarnigué guarniguérem guarniguéreu guarnigués guarniguéssem guarniguésseu guarniguéssim guarniguéssiu guarniguévem guarniguéveu guarnim guarnint guarnir guarnira guarniran guarnirem guarniren guarnires guarnireu guarniria guarnirien guarniries guarniriva guarniriven guarnirives guarnirà guarniràs guarniré guarniríem guarniríeu guarnirívem guarniríveu guarnisc guarnisca guarnisco guarniscos guarnisquem guarnisquen guarnisques guarnisqueu guarnissa guarnissen guarnisses guarnissi guarnissin guarnissis guarnist guarnit guarnits guarniu guarniva guarniven guarnives guarnix guarnixa guarnixen guarnixes guarnixi guarnixin guarnixis guarnixo guarnixos guarní guarníem guarníets guarníeu guarnírem guarníreu guarnís guarníscon guarníssem guarnísseu guarníssim guarníssiu guarníssom guarníssou guarnívem guarníveu guarníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
гарнирам
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
гватема́лски

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
пъдпъдък

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
война
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ alg bal eiv guerrege guerregem guerregen guerreges guerregessen guerregesses guerregessin guerregessis guerregeu guerregi guerregin guerregis guerregés guerregéssem guerregésseu guerregéssim guerregéssiu guerregí guerreig guerreja guerrejada guerrejades guerrejam guerrejant guerrejar guerrejara guerrejaran guerrejarem guerrejaren guerrejares guerrejareu guerrejaria guerrejarien guerrejaries guerrejarà guerrejaràs guerrejaré guerrejaríem guerrejaríeu guerrejassen guerrejasses guerrejassin guerrejassis guerrejat guerrejats guerrejau guerrejava guerrejaven guerrejaves guerrejo guerrejà guerrejàrem guerrejàreu guerrejàs guerrejàssem guerrejàsseu guerrejàssim guerrejàssiu guerrejàvem guerrejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
[[во́дя]] [[война́]]
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
во́ин
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
[[партизански|партиза́нска]] [[война́]]

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
гето

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
вода́ч
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
вода́ч
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
водя
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
дръмбой

guineu n fem
лиси́ца лисица
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
Сценарист

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
китара кита́ра

guix n masc
тебеши́р креда
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
тире
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
сцена́рий
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Гуджарати

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
гу́сла

gust /ˈɡust/ n masc
вкус
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
гейзер

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
кафе́з

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
гаргойл

gènere n masc
род
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
произход

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
хинап

ha /ˈha/ Interjection
ха
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv habilit habilita habilitada habilitades habilitaia habilitaien habilitaies habilitam habilitant habilitar habilitara habilitaran habilitarem habilitaren habilitares habilitareu habilitaria habilitarien habilitaries habilitariva habilitariven habilitarives habilitarà habilitaràs habilitaré habilitaríem habilitaríeu habilitarívem habilitaríveu habilitassen habilitasses habilitassin habilitassis habilitat habilitats habilitau habilitava habilitaven habilitaves habilitavi habilitavo habilite habiliteguem habiliteguessa habiliteguessen habiliteguesses habilitegueu habilitegués habiliteguéssom habiliteguéssou habilitem habiliten habilites habilitessa habilitessen habilitesses habilitessi habilitessin habilitessis habiliteu habiliti habilitin habilitis habilito habilitos habilits habilità habilitàiem habilitàieu habilitàrem habilitàreu habilitàs habilitàssem habilitàsseu habilitàssim habilitàssiu habilitàvem habilitàvets habilitàveu habilitàvom habilités habilitéssem habilitésseu habilitéssim habilitéssiu habilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
давам възможност

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
вещина

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
жи́тел
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
живея в

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
обичаен

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
обикновено

hac /ˈak/ n fem
ейч

hadró n masc
aдрон

hafni n masc
хафний

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
хаши́ш

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
ареола

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
халоген

ham /ˈam/ n masc
ку́ка

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
хандбал

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) handicap handicapa handicapada handicapades handicapam handicapant handicapar handicapara handicaparan handicaparem handicaparen handicapares handicapareu handicaparia handicaparien handicaparies handicaparà handicaparàs handicaparé handicaparíem handicaparíeu handicapassen handicapasses handicapassin handicapassis handicapat handicapats handicapau handicapava handicapaven handicapaves handicape handicapem handicapen handicapes handicapessen handicapesses handicapessin handicapessis handicapeu handicapi handicapin handicapis handicapo handicapà handicapàrem handicapàreu handicapàs handicapàssem handicapàsseu handicapàssim handicapàssiu handicapàvem handicapàveu handicapés handicapéssem handicapésseu handicapéssim handicapéssiu handicapí occ sept val v
преча

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
хармо́ния

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) harmonitz harmonitza harmonitzada harmonitzades harmonitzam harmonitzant harmonitzar harmonitzara harmonitzaran harmonitzarem harmonitzaren harmonitzares harmonitzareu harmonitzaria harmonitzarien harmonitzaries harmonitzarà harmonitzaràs harmonitzaré harmonitzaríem harmonitzaríeu harmonitzassen harmonitzasses harmonitzassin harmonitzassis harmonitzat harmonitzats harmonitzau harmonitzava harmonitzaven harmonitzaves harmonitze harmonitzem harmonitzen harmonitzes harmonitzessen harmonitzesses harmonitzessin harmonitzessis harmonitzeu harmonitzi harmonitzin harmonitzis harmonitzo harmonitzà harmonitzàrem harmonitzàreu harmonitzàs harmonitzàssem harmonitzàsseu harmonitzàssim harmonitzàssiu harmonitzàvem harmonitzàveu harmonitzés harmonitzéssem harmonitzésseu harmonitzéssim harmonitzéssiu harmonitzí occ sept val v
хармонизирам
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
устна хармоника

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
харуспекс
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
хасий

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
ха́уса
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver de v
трябва
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
имам

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
хавайски
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
хавайски
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
евреин
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
иврит
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
хекта́р

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
госпо́дство

heli n masc
хелий

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
вертоле́т
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
бас-туба

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ adj masc
швейцарски
Relatiu o pertanyent a la Confederació Helvètica o a Helvècia.

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hel·lenitz hel·lenitza hel·lenitzada hel·lenitzades hel·lenitzam hel·lenitzant hel·lenitzar hel·lenitzara hel·lenitzaran hel·lenitzarem hel·lenitzaren hel·lenitzares hel·lenitzareu hel·lenitzaria hel·lenitzarien hel·lenitzaries hel·lenitzarà hel·lenitzaràs hel·lenitzaré hel·lenitzaríem hel·lenitzaríeu hel·lenitzassen hel·lenitzasses hel·lenitzassin hel·lenitzassis hel·lenitzat hel·lenitzats hel·lenitzau hel·lenitzava hel·lenitzaven hel·lenitzaves hel·lenitze hel·lenitzem hel·lenitzen hel·lenitzes hel·lenitzessen hel·lenitzesses hel·lenitzessin hel·lenitzessis hel·lenitzeu hel·lenitzi hel·lenitzin hel·lenitzis hel·lenitzo hel·lenitzà hel·lenitzàrem hel·lenitzàreu hel·lenitzàs hel·lenitzàssem hel·lenitzàsseu hel·lenitzàssim hel·lenitzàssiu hel·lenitzàvem hel·lenitzàveu hel·lenitzés hel·lenitzéssem hel·lenitzésseu hel·lenitzéssim hel·lenitzéssiu hel·lenitzí occ sept val v
елинизирам

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
древногръцки

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
хематом

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
полукълбо́

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
хемоглобин

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
кръвоизлив

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
хепатит

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
седмоъгълник

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
чернодро́бен

herba /ˈer.bə/ n fem
трева́ трева

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
херба́рий

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
наследявам
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
ерети́к

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
насле́дник
Persona que rep una herència.

hermenèutica n fem
херменевтика

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
плътно

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
геро́й герой

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
геро́йски

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
хероин
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
херц

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
наследство
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
унаследяване
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
еретичен

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
бръшлян

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
шестоъгълник

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
зи́мен сън

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hibern hiberna hibernada hibernades hibernam hibernant hibernar hibernara hibernaran hibernarem hibernaren hibernares hibernareu hibernaria hibernarien hibernaries hibernarà hibernaràs hibernaré hibernaríem hibernaríeu hibernassen hibernasses hibernassin hibernassis hibernat hibernats hibernau hibernava hibernaven hibernaves hiberne hibernem hibernen hibernes hibernessen hibernesses hibernessin hibernessis hiberneu hiberni hibernin hibernis hiberno hibernà hibernàrem hibernàreu hibernàs hibernàssem hibernàsseu hibernàssim hibernàssiu hibernàvem hibernàveu hibernés hibernéssem hibernésseu hibernéssim hibernéssiu hiberní occ sept val v
зиму́вам

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hibrid hibrida hibridada hibridades hibridam hibridant hibridar hibridara hibridaran hibridarem hibridaren hibridares hibridareu hibridaria hibridarien hibridaries hibridarà hibridaràs hibridaré hibridaríem hibridaríeu hibridassen hibridasses hibridassin hibridassis hibridat hibridats hibridau hibridava hibridaven hibridaves hibride hibridem hibriden hibrides hibridessen hibridesses hibridessin hibridessis hibrideu hibridi hibridin hibridis hibrido hibridà hibridàrem hibridàreu hibridàs hibridàssem hibridàsseu hibridàssim hibridàssiu hibridàvem hibridàveu hibridés hibridéssem hibridésseu hibridéssim hibridéssiu hibridí occ sept val v
кръстосвам

hidrat /iˈðɾat/ n masc
хидра́т

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
водород

hiena /ˈje.na/ n fem
хие́на

hiena tacada n fem
петниста хиена

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
хигие́на

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
хигиеничен

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
хигиенично

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
хиджа́б

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
химн

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
хи́нди
Llengua parlada a l'Índia.

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
свръхактивен

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
хипноза

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipnotitz hipnotitza hipnotitzada hipnotitzades hipnotitzam hipnotitzant hipnotitzar hipnotitzara hipnotitzaran hipnotitzarem hipnotitzaren hipnotitzares hipnotitzareu hipnotitzaria hipnotitzarien hipnotitzaries hipnotitzarà hipnotitzaràs hipnotitzaré hipnotitzaríem hipnotitzaríeu hipnotitzassen hipnotitzasses hipnotitzassin hipnotitzassis hipnotitzat hipnotitzats hipnotitzau hipnotitzava hipnotitzaven hipnotitzaves hipnotitze hipnotitzem hipnotitzen hipnotitzes hipnotitzessen hipnotitzesses hipnotitzessin hipnotitzessis hipnotitzeu hipnotitzi hipnotitzin hipnotitzis hipnotitzo hipnotitzà hipnotitzàrem hipnotitzàreu hipnotitzàs hipnotitzàssem hipnotitzàsseu hipnotitzàssim hipnotitzàssiu hipnotitzàvem hipnotitzàveu hipnotitzés hipnotitzéssem hipnotitzésseu hipnotitzéssim hipnotitzéssiu hipnotitzí occ sept val v
хипнотизирам

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
хипокамп
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
хипохондрия

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
лицемерие

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
хипопотам

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
ипоте́ка

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipotec hipoteca hipotecada hipotecades hipotecam hipotecant hipotecar hipotecara hipotecaran hipotecarem hipotecaren hipotecares hipotecareu hipotecaria hipotecarien hipotecaries hipotecarà hipotecaràs hipotecaré hipotecaríem hipotecaríeu hipotecassen hipotecasses hipotecassin hipotecassis hipotecat hipotecats hipotecau hipotecava hipotecaven hipotecaves hipoteco hipotecà hipotecàrem hipotecàreu hipotecàs hipotecàssem hipotecàsseu hipotecàssim hipotecàssiu hipotecàvem hipotecàveu hipoteque hipotequem hipotequen hipoteques hipotequessen hipotequesses hipotequessin hipotequessis hipotequeu hipotequi hipotequin hipotequis hipotequés hipotequéssem hipotequésseu hipotequéssim hipotequéssiu hipotequí occ sept val v
ипотеки́рам

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
хипотенуза

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
лицемер
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
хиподру́м

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
предположе́ние

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
вдигам

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
хистология

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
истори́к

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
разка́з история
relat
история исто́рия
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
истори́чески

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
зи́ма зима

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
парник

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hivern hiverna hivernada hivernades hivernam hivernant hivernar hivernara hivernaran hivernarem hivernaren hivernares hivernareu hivernaria hivernarien hivernaries hivernarà hivernaràs hivernaré hivernaríem hivernaríeu hivernassen hivernasses hivernassin hivernassis hivernat hivernats hivernau hivernava hivernaven hivernaves hiverne hivernem hivernen hivernes hivernessen hivernesses hivernessin hivernessis hiverneu hiverni hivernin hivernis hiverno hivernà hivernàrem hivernàreu hivernàs hivernàssem hivernàsseu hivernàssim hivernàssiu hivernàvem hivernàveu hivernés hivernéssem hivernésseu hivernéssim hivernéssiu hiverní occ sept val v
зимувам

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
здравей здравейте
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
холмий

home /ˈɔ.mə/ n masc
мъж
Persona del sexe masculí.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
по́чит

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
хомеоста́за

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
убийство

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ homogènia adj masc
еднороден

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homolog homologa homologada homologades homologam homologant homologar homologara homologaran homologarem homologaren homologares homologareu homologaria homologarien homologaries homologarà homologaràs homologaré homologaríem homologaríeu homologassen homologasses homologassin homologassis homologat homologats homologau homologava homologaven homologaves homologo homologue homologuem homologuen homologues homologuessen homologuesses homologuessin homologuessis homologueu homologui homologuin homologuis homologués homologuéssem homologuésseu homologuéssim homologuéssiu homologuí homologà homologàrem homologàreu homologàs homologàssem homologàsseu homologàssim homologàssiu homologàvem homologàveu occ sept val v
утвърждавам
Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
хомосексуа́лен хомосексуален
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
хомосексуали́ст хомосексуален
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
хомосексуали́зъм хомосексуалност

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
омогра́ф
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
едноименен

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ n masc
омоним

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
хондураски
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
хондураски
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
че́стен

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
и́скрено

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
че́стност

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
унгарски
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
унгарец
Natural d'Hongria.
унгарски
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
чест
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
почетен

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
хокей

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
час

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
хоризонтален

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
кръгозор

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
хормо́н

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
страх

hort /ˈɔrt/ n masc
градина
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
болница
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hospitalitz hospitalitza hospitalitzada hospitalitzades hospitalitzam hospitalitzant hospitalitzar hospitalitzara hospitalitzaran hospitalitzarem hospitalitzaren hospitalitzares hospitalitzareu hospitalitzaria hospitalitzarien hospitalitzaries hospitalitzarà hospitalitzaràs hospitalitzaré hospitalitzaríem hospitalitzaríeu hospitalitzassen hospitalitzasses hospitalitzassin hospitalitzassis hospitalitzat hospitalitzats hospitalitzau hospitalitzava hospitalitzaven hospitalitzaves hospitalitze hospitalitzem hospitalitzen hospitalitzes hospitalitzessen hospitalitzesses hospitalitzessin hospitalitzessis hospitalitzeu hospitalitzi hospitalitzin hospitalitzis hospitalitzo hospitalitzà hospitalitzàrem hospitalitzàreu hospitalitzàs hospitalitzàssem hospitalitzàsseu hospitalitzàssim hospitalitzàssiu hospitalitzàvem hospitalitzàveu hospitalitzés hospitalitzéssem hospitalitzésseu hospitalitzéssim hospitalitzéssiu hospitalitzí occ sept val v
хоспитализи́рам

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
гост домакин
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
стюардеса

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
вражда́

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
хоте́л хотел

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
хуманност

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humanitz humanitza humanitzada humanitzades humanitzam humanitzant humanitzar humanitzara humanitzaran humanitzarem humanitzaren humanitzares humanitzareu humanitzaria humanitzarien humanitzaries humanitzarà humanitzaràs humanitzaré humanitzaríem humanitzaríeu humanitzassen humanitzasses humanitzassin humanitzassis humanitzat humanitzats humanitzau humanitzava humanitzaven humanitzaves humanitze humanitzem humanitzen humanitzes humanitzessen humanitzesses humanitzessin humanitzessis humanitzeu humanitzi humanitzin humanitzis humanitzo humanitzà humanitzàrem humanitzàreu humanitzàs humanitzàssem humanitzàsseu humanitzàssim humanitzàssiu humanitzàvem humanitzàveu humanitzés humanitzéssem humanitzésseu humanitzéssim humanitzéssiu humanitzí occ sept val v
очовечавам
Adquirir qualitats humanes.

humil /uˈmiɫ/ adj
смире́н
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
униже́ние

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
унижавам
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
поко́рност

humit /uˈmit/ adj masc
влажен
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
вла́жност

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
настрое́ние
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
чове́шки

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
урага́н ураган

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
ареал
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
хомя́к хамстер

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
херния

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
кръсто́ска
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
нафора
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
раменна кост

i conjunction
и
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
дя́до
(infantil) Avi.

iambe n masc
ямб

ianqui n neut
я́нки

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
ярд
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
изображе́ние

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
иконоборец

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
иконография

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
жълтеница

ictus /ˈik.tus/ n masc
припадък

idea /iˈðe.a/ n fem
идея иде́я
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
абстра́ктен
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
абстра́ктен
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
идеали́зъм

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idealitz idealitza idealitzada idealitzades idealitzam idealitzant idealitzar idealitzara idealitzaran idealitzarem idealitzaren idealitzares idealitzareu idealitzaria idealitzarien idealitzaries idealitzarà idealitzaràs idealitzaré idealitzaríem idealitzaríeu idealitzassen idealitzasses idealitzassin idealitzassis idealitzat idealitzats idealitzau idealitzava idealitzaven idealitzaves idealitze idealitzem idealitzen idealitzes idealitzessen idealitzesses idealitzessin idealitzessis idealitzeu idealitzi idealitzin idealitzis idealitzo idealitzà idealitzàrem idealitzàreu idealitzàs idealitzàssem idealitzàsseu idealitzàssim idealitzàssiu idealitzàvem idealitzàveu idealitzés idealitzéssem idealitzésseu idealitzéssim idealitzéssiu idealitzí occ sept val v
идеализирам

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idea ideada ideades ideam ideant idear ideara idearan idearem idearen ideares ideareu idearia idearien idearies idearà idearàs idearé idearíem idearíeu ideassen ideasses ideassin ideassis ideat ideats ideau ideava ideaven ideaves idee ideem ideen idees ideessen ideesses ideessin ideessis ideeu idei ideo ideà ideàrem ideàreu ideàs ideàssem ideàsseu ideàssim ideàssiu ideàvem ideàveu ideés ideéssem ideésseu ideéssim ideéssiu ideí ideï ideïn ideïs occ sept val v
измислям

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) identific identifica identificada identificades identificam identificant identificar identificara identificaran identificarem identificaren identificares identificareu identificaria identificarien identificaries identificarà identificaràs identificaré identificaríem identificaríeu identificassen identificasses identificassin identificassis identificat identificats identificau identificava identificaven identificaves identifico identificà identificàrem identificàreu identificàs identificàssem identificàsseu identificàssim identificàssiu identificàvem identificàveu identifique identifiquem identifiquen identifiques identifiquessen identifiquesses identifiquessin identifiquessis identifiqueu identifiqui identifiquin identifiquis identifiqués identifiquéssem identifiquésseu identifiquéssim identifiquéssiu identifiquí occ sept val v
идентифицирам

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
еднаквост идентичност

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
идеоло́гия

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
идилия

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
индивидуалност

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
абда́л
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idolatr idolatra idolatrada idolatrades idolatram idolatrant idolatrar idolatrara idolatraran idolatrarem idolatraren idolatrares idolatrareu idolatraria idolatrarien idolatraries idolatrarà idolatraràs idolatraré idolatraríem idolatraríeu idolatrassen idolatrasses idolatrassin idolatrassis idolatrat idolatrats idolatrau idolatrava idolatraven idolatraves idolatre idolatrem idolatren idolatres idolatressen idolatresses idolatressin idolatressis idolatreu idolatri idolatrin idolatris idolatro idolatrà idolatràrem idolatràreu idolatràs idolatràssem idolatràsseu idolatràssim idolatràssiu idolatràvem idolatràveu idolatrés idolatréssem idolatrésseu idolatréssim idolatréssiu idolatrí occ sept val v
боготворя

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
идолопокло́нничество

idèntic adj masc
идентичен

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
идиличен

ien /ˈjen/ n masc
йе́на

iglú /iˈɣɫu/ n masc
иглу
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
игнори́рам
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
неве́жество

igual /iˈɣwaɫ/ adj
една́къв
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
еднакво

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
еднаквост

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
игуа́на

illa /ˈi.ʎa/ n fem
о́стров остров
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Балеарски острови

illes Britàniques pn
Брита́нски о́строви
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Островите Кук

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Фарьорски острови

illes Mariannes Septentrionals pn
Северни Мариански острови

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Маршалови острови
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
нелегален

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
незаконност

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lumina il·luminada il·luminades il·luminam il·luminant il·luminar il·luminara il·luminaran il·luminarem il·luminaren il·luminares il·luminareu il·luminaria il·luminarien il·luminaries il·luminarà il·luminaràs il·luminaré il·luminaríem il·luminaríeu il·luminassen il·luminasses il·luminassin il·luminassis il·luminat il·luminats il·luminau il·luminava il·luminaven il·luminaves il·lumine il·luminem il·luminen il·lumines il·luminessen il·luminesses il·luminessin il·luminessis il·lumineu il·lumini il·luminin il·luminis il·lumino il·luminà il·luminàrem il·luminàreu il·luminàs il·luminàssem il·luminàsseu il·luminàssim il·luminàssiu il·luminàvem il·luminàveu il·luminés il·luminéssem il·luminésseu il·luminéssim il·luminéssiu il·luminí il·lumín occ sept val v
осветявам
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
илюзия
Engany de la percepció.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
знаменит

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ il·lícita adj
забранен
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
въображе́ние въображение

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
предста́вям си
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
въобража́ем

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
магни́т магнит

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
карти́на

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imbric imbrica imbricada imbricades imbricam imbricant imbricar imbricara imbricaran imbricarem imbricaren imbricares imbricareu imbricaria imbricarien imbricaries imbricarà imbricaràs imbricaré imbricaríem imbricaríeu imbricassen imbricasses imbricassin imbricassis imbricat imbricats imbricau imbricava imbricaven imbricaves imbrico imbricà imbricàrem imbricàreu imbricàs imbricàssem imbricàsseu imbricàssim imbricàssiu imbricàvem imbricàveu imbrique imbriquem imbriquen imbriques imbriquessen imbriquesses imbriquessin imbriquessis imbriqueu imbriqui imbriquin imbriquis imbriqués imbriquéssem imbriquésseu imbriquéssim imbriquéssiu imbriquí occ sept val v
нареждам със застъпване

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ bal imbueix imbueixen imbueixes imbueixi imbueixin imbueixis imbueixo imbuesc imbuesqui imbuesquin imbuesquis imbuint imbuir imbuiran imbuirem imbuireu imbuiria imbuirien imbuiries imbuirà imbuiràs imbuiré imbuiríem imbuiríeu imbuí imbuíem imbuíeu imbuírem imbuíreu imbuís imbuíssem imbuísseu imbuíssim imbuíssiu imbuïa imbuïda imbuïdes imbuïen imbuïes imbuïguem imbuïgueu imbuïm imbuïra imbuïren imbuïres imbuïsc imbuïsca imbuïsquen imbuïsques imbuïssen imbuïsses imbuïssin imbuïssis imbuït imbuïts imbuïu imbuïx imbuïxen imbuïxes imbuïxo n-occ occ sept val v
напоявам

imitació n fem
имитация
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
подража́вам

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
детински

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
незрялост

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
не́материален

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ immediata adj masc
незаба́вен

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
веднага

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
грамаден огромен

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
много

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
потапяне

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
имигра́ция имиграция

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immigr immigra immigrada immigrades immigram immigrant immigrar immigrara immigraran immigrarem immigraren immigrares immigrareu immigraria immigrarien immigraries immigrarà immigraràs immigraré immigraríem immigraríeu immigrassen immigrasses immigrassin immigrassis immigrat immigrats immigrau immigrava immigraven immigraves immigre immigrem immigren immigres immigressen immigresses immigressin immigressis immigreu immigri immigrin immigris immigro immigrà immigràrem immigràreu immigràs immigràssem immigràsseu immigràssim immigràssiu immigràvem immigràveu immigrés immigréssem immigrésseu immigréssim immigréssiu immigrí occ sept val v
емигрирам

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
неподвижност

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immobilitz immobilitza immobilitzada immobilitzades immobilitzam immobilitzant immobilitzar immobilitzara immobilitzaran immobilitzarem immobilitzaren immobilitzares immobilitzareu immobilitzaria immobilitzarien immobilitzaries immobilitzarà immobilitzaràs immobilitzaré immobilitzaríem immobilitzaríeu immobilitzassen immobilitzasses immobilitzassin immobilitzassis immobilitzat immobilitzats immobilitzau immobilitzava immobilitzaven immobilitzaves immobilitze immobilitzem immobilitzen immobilitzes immobilitzessen immobilitzesses immobilitzessin immobilitzessis immobilitzeu immobilitzi immobilitzin immobilitzis immobilitzo immobilitzà immobilitzàrem immobilitzàreu immobilitzàs immobilitzàssem immobilitzàsseu immobilitzàssim immobilitzàssiu immobilitzàvem immobilitzàveu immobilitzés immobilitzéssem immobilitzésseu immobilitzéssim immobilitzéssiu immobilitzí occ sept val v
обездвижвам

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
неморален

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
неморалност

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
безсмъ́ртен
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
безсмъ́ртие

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
имунен

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
имунитет

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immunitz immunitza immunitzada immunitzades immunitzam immunitzant immunitzar immunitzara immunitzaran immunitzarem immunitzaren immunitzares immunitzareu immunitzaria immunitzarien immunitzaries immunitzarà immunitzaràs immunitzaré immunitzaríem immunitzaríeu immunitzassen immunitzasses immunitzassin immunitzassis immunitzat immunitzats immunitzau immunitzava immunitzaven immunitzaves immunitze immunitzem immunitzen immunitzes immunitzessen immunitzesses immunitzessin immunitzessis immunitzeu immunitzi immunitzin immunitzis immunitzo immunitzà immunitzàrem immunitzàreu immunitzàs immunitzàssem immunitzàsseu immunitzàssim immunitzàssiu immunitzàvem immunitzàveu immunitzés immunitzéssem immunitzésseu immunitzéssim immunitzéssiu immunitzí occ sept val v
имунизирам

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
неизменен
Que no pot mudar-se.

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
в очакване
Que no té paciència.

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
нетърпеливо

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
нетърпеливост

impactar /im.pakˈta/ /im.pakˈtaɾ/ /im.pəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impact impacta impactada impactades impactam impactant impactar impactara impactaran impactarem impactaren impactares impactareu impactaria impactarien impactaries impactarà impactaràs impactaré impactaríem impactaríeu impactassen impactasses impactassin impactassis impactat impactats impactau impactava impactaven impactaves impacte impactem impacten impactes impactessen impactesses impactessin impactessis impacteu impacti impactin impactis impacto impactà impactàrem impactàreu impactàs impactàssem impactàsseu impactàssim impactàssiu impactàvem impactàveu impactés impactéssem impactésseu impactéssim impactéssiu impactí occ sept val v
въздействам
Xocar violentament.
Causar una forta impressió.

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
въздействие

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
безпристра́стност

impartir /im.parˈti/ /im.paɾˈtiɾ/ /im.pərˈti/ bal imparteix imparteixen imparteixes imparteixi imparteixin imparteixis imparteixo impartesc impartesqui impartesquin impartesquis impartia impartida impartides impartien imparties impartiguem impartigueu impartim impartint impartir impartira impartiran impartirem impartiren impartires impartireu impartiria impartirien impartiries impartirà impartiràs impartiré impartiríem impartiríeu impartisc impartisca impartisquen impartisques impartissen impartisses impartissin impartissis impartit impartits impartiu impartix impartixen impartixes impartixo impartí impartíem impartíeu impartírem impartíreu impartís impartíssem impartísseu impartíssim impartíssiu n-occ occ sept val v
придавам
Distribuir o assignar la part que correspon a cadascú.

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ adj
безукорен

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
пречка
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ bal impedeix impedeixen impedeixes impedeixi impedeixin impedeixis impedeixo impedesc impedesqui impedesquin impedesquis impedia impedida impedides impedien impedies impediguem impedigueu impedim impedint impedir impedira impediran impedirem impediren impedires impedireu impediria impedirien impediries impedirà impediràs impediré impediríem impediríeu impedisc impedisca impedisquen impedisques impedissen impedisses impedissin impedissis impedit impedits impediu impedix impedixen impedixes impedixo impedí impedíem impedíeu impedírem impedíreu impedís impedíssem impedísseu impedíssim impedíssiu n-occ occ sept val v
преча

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
повели́телен
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
повели́телен
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperceptible /im.per.sepˈtib.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.βɫe/ /im.pər.səpˈti.βɫə/ /im.pər.səpˈtib.bɫə/ /im.pəɾ.səpˈtib.bɫə/ adj
неусетен

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
безопасна игла

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
и́мперфект

imperi n masc
импе́рия империя
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
импе́рски
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
дъждобра́н
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
безли́чен

impetuosament /im.pe.tuˌo.zaˈmen/ /im.pe.tuˌo.zaˈment/ /im.pə.tuˌo.zəˈmen/ /im.pə.tuˌo.zəˈment/ adv
поривисто

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
имплантат

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
внос

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
ва́жен важен
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
имам значение
Ser convenient, favorable, d'importància.
внасям
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
ва́жност

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
налагам
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
невероятен

impost n masc
нало́г

impost sobre el valor afegit n masc
данък върху добавената стойност

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ n fem
измама

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ imprecisa imprecisos adj masc
неточен

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
впечатляващ

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impression impressiona impressionada impressionades impressionam impressionant impressionar impressionara impressionaran impressionarem impressionaren impressionares impressionareu impressionaria impressionarien impressionaries impressionarà impressionaràs impressionaré impressionaríem impressionaríeu impressionassen impressionasses impressionassin impressionassis impressionat impressionats impressionau impressionava impressionaven impressionaves impressione impressionem impressionen impressiones impressionessen impressionesses impressionessin impressionessis impressioneu impressioni impressionin impressionis impressiono impressionà impressionàrem impressionàreu impressionàs impressionàssem impressionàsseu impressionàssim impressionàssiu impressionàvem impressionàveu impressionés impressionéssem impressionésseu impressionéssim impressionéssiu impressioní occ sept val v
впечатлявам

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
впечатле́ние
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
принтер при́нтер
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
печа́там
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) improvisa improvisada improvisades improvisam improvisant improvisar improvisara improvisaran improvisarem improvisaren improvisares improvisareu improvisaria improvisarien improvisaries improvisarà improvisaràs improvisaré improvisaríem improvisaríeu improvisassen improvisasses improvisassin improvisassis improvisat improvisats improvisau improvisava improvisaven improvisaves improvise improvisem improvisen improvises improvisessen improvisesses improvisessin improvisessis improviseu improvisi improvisin improvisis improviso improvisà improvisàrem improvisàreu improvisàs improvisàssem improvisàsseu improvisàssim improvisàssiu improvisàvem improvisàveu improvisés improviséssem improvisésseu improviséssim improviséssiu improvisí improvís occ sept val v
импровизирам

impuls /imˈpuɫs/ n masc
стимул

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
възбуждащ
Que impel·leix o pot impel·lir.

impur /imˈpur/ adj masc
нечи́ст
Que no és pur.

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
безде́йствие

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
бездеен

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
безде́йствие

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
по невнимание

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
въвеждане в длъжност

inaugural /in.aw.ɣuˈɾaɫ/ /in.əw.ɣuˈɾaɫ/ adj
встъпителен
aplicat a l'oració, discurs o acte d'inauguració

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
неспособен

incendi n masc
пожар

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
запали́телен
Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ n masc
запали́телен
Qui maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
подбуда

incert /inˈsɛrt/ adj masc
несигурен
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inciner incinera incinerada incinerades incineram incinerant incinerar incinerara incineraran incinerarem incineraren incinerares incinerareu incineraria incinerarien incineraries incinerarà incineraràs incineraré incineraríem incineraríeu incinerassen incinerasses incinerassin incinerassis incinerat incinerats incinerau incinerava incineraven incineraves incinere incinerem incineren incineres incineressen incineresses incineressin incineressis incinereu incineri incinerin incineris incinero incinerà incineràrem incineràreu incineràs incineràssem incineràsseu incineràssim incineràssiu incineràvem incineràveu incinerés incineréssem incinerésseu incineréssim incineréssiu incinerí occ sept val v
кремирам

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
подбуждам

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
клоня
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ bal incloc incloem incloent incloeu incloga incloguem incloguen incloguera inclogueren inclogueres inclogues incloguessen incloguesses incloguessin incloguessis inclogueu inclogui incloguin incloguis inclogué incloguérem incloguéreu inclogués incloguéssem incloguésseu incloguéssim incloguéssiu incloguí inclosa incloses inclosos inclou inclouen inclouran incloure inclourem incloureu inclouria inclourien inclouries inclourà inclouràs inclouré inclouríem inclouríeu inclous incloíem incloíeu incloïa incloïen incloïes inclòs occ val v
включвам

incoherent adj neut
непоследователен

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incomod incomoda incomodada incomodades incomodam incomodant incomodar incomodara incomodaran incomodarem incomodaren incomodares incomodareu incomodaria incomodarien incomodaries incomodarà incomodaràs incomodaré incomodaríem incomodaríeu incomodassen incomodasses incomodassin incomodassis incomodat incomodats incomodau incomodava incomodaven incomodaves incomode incomodem incomoden incomodes incomodessen incomodesses incomodessin incomodessis incomodeu incomodi incomodin incomodis incomodo incomodà incomodàrem incomodàreu incomodàs incomodàssem incomodàsseu incomodàssim incomodàssiu incomodàvem incomodàveu incomodés incomodéssem incomodésseu incomodéssim incomodéssiu incomodí occ sept val v
притеснявам

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
безусловен

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
в безсъзнание
Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
в безсъзнание
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
колеблив

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incorpor incorpora incorporada incorporades incorporam incorporant incorporar incorporara incorporaran incorporarem incorporaren incorporares incorporareu incorporaria incorporarien incorporaries incorporarà incorporaràs incorporaré incorporaríem incorporaríeu incorporassen incorporasses incorporassin incorporassis incorporat incorporats incorporau incorporava incorporaven incorporaves incorpore incorporem incorporen incorpores incorporessen incorporesses incorporessin incorporessis incorporeu incorpori incorporin incorporis incorporo incorporà incorporàrem incorporàreu incorporàs incorporàssem incorporàsseu incorporàssim incorporàssiu incorporàvem incorporàveu incorporés incorporéssem incorporésseu incorporéssim incorporéssiu incorporí occ sept val v
включвам
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
(pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
поразителен
Extraordinari, sorprenent.

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrust incrusta incrustada incrustades incrustam incrustant incrustar incrustara incrustaran incrustarem incrustaren incrustares incrustareu incrustaria incrustarien incrustaries incrustarà incrustaràs incrustaré incrustaríem incrustaríeu incrustassen incrustasses incrustassin incrustassis incrustat incrustats incrustau incrustava incrustaven incrustaves incruste incrustem incrusten incrustes incrustessen incrustesses incrustessin incrustessis incrusteu incrusti incrustin incrustis incrusto incrustà incrustàrem incrustàreu incrustàs incrustàssem incrustàsseu incrustàssim incrustàssiu incrustàvem incrustàveu incrustés incrustéssem incrustésseu incrustéssim incrustéssiu incrustí occ sept val v
инкрустирам

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
неудо́бен
Que incomoda o que no té comoditat.

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
неподоба́ващ

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
непристойност

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ adv
неопределено

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
неопределе́н

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
невредим
lliure i exempt de cap dany

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
обезщетение

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
незави́сим
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
незави́симо

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
незави́симост

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) index indexa indexada indexades indexam indexant indexar indexara indexaran indexarem indexaren indexares indexareu indexaria indexarien indexaries indexarà indexaràs indexaré indexaríem indexaríeu indexassen indexasses indexassin indexassis indexat indexats indexau indexava indexaven indexaves indexe indexem indexen indexes indexessen indexesses indexessin indexessis indexeu indexi indexin indexis indexo indexà indexàrem indexàreu indexàs indexàssem indexàsseu indexàssim indexàssiu indexàvem indexàveu indexés indexéssem indexésseu indexéssim indexéssiu indexí occ sept val v
индексирам

indi n masc
индиец
Natural de l’Índia.
Indígena d’Amèrica.
и́ндий
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indic indica indicada indicades indicam indicant indicar indicara indicaran indicarem indicaren indicares indicareu indicaria indicarien indicaries indicarà indicaràs indicaré indicaríem indicaríeu indicassen indicasses indicassin indicassis indicat indicats indicau indicava indicaven indicaves indico indicà indicàrem indicàreu indicàs indicàssem indicàsseu indicàssim indicàssiu indicàvem indicàveu indique indiquem indiquen indiques indiquessen indiquesses indiquessin indiquessis indiqueu indiqui indiquin indiquis indiqués indiquéssem indiquésseu indiquéssim indiquéssiu indiquí occ sept val v
показвам

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
изяви́телно наклоне́ние

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
безпристра́стен

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
безразли́чие

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
беден

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
възмущение

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
недосто́ен
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
индиви́д
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
индивидуален
Propi de l'individu o que li pertany.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ indonèsia adj masc
индонези́йски
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
индонези́йски
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ bal indueix indueixen indueixes indueixi indueixin indueixis indueixo induesc induesqui induesquin induesquis induint induir induiran induirem induireu induiria induirien induiries induirà induiràs induiré induiríem induiríeu induí induíem induíeu induírem induíreu induís induíssem induísseu induíssim induíssiu induïa induïda induïdes induïen induïes induïguem induïgueu induïm induïra induïren induïres induïsc induïsca induïsquen induïsques induïssen induïsses induïssin induïssis induït induïts induïu induïx induïxen induïxes induïxo n-occ occ sept val v
накарвам
Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
индустриален
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
индустриален
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
местен
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
местен
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
инду́стрия

inert /iˈnɛrt/ adj
вял

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
инеси́в

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
нестабилен

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
неотсла́бващ

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
неопитен

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
опозорен
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
бебе
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
пехота

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
детски
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
детински
Immadur, inconsistent, cridaner.

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
безразсъдна любов

infatuar /iɱ.fa.tuˈa/ /iɱ.fa.tuˈaɾ/ /iɱ.fə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infatua infatuada infatuades infatuam infatuant infatuar infatuara infatuaran infatuarem infatuaren infatuares infatuareu infatuaria infatuarien infatuaries infatuarà infatuaràs infatuaré infatuaríem infatuaríeu infatuassen infatuasses infatuassin infatuassis infatuat infatuats infatuau infatuava infatuaven infatuaves infatue infatuem infatuen infatues infatuessen infatuesses infatuessin infatuessis infatueu infatuo infatuu infatuà infatuàrem infatuàreu infatuàs infatuàssem infatuàsseu infatuàssim infatuàssiu infatuàvem infatuàveu infatués infatuéssem infatuésseu infatuéssim infatuéssiu infatuí infatuï infatuïn infatuïs occ sept val v
замайвам

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
инфе́кция инфекция

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
заразен

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infect infecta infectada infectades infectam infectant infectar infectara infectaran infectarem infectaren infectares infectareu infectaria infectarien infectaries infectarà infectaràs infectaré infectaríem infectaríeu infectassen infectasses infectassin infectassis infectat infectats infectau infectava infectaven infectaves infecte infectem infecten infectes infectessen infectesses infectessin infectessis infecteu infecti infectin infectis infecto infectà infectàrem infectàreu infectàs infectàssem infectàsseu infectàssim infectàssiu infectàvem infectàveu infectés infectéssem infectésseu infectéssim infectéssiu infectí occ sept val v
инфектирам

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
нещастен
Que no és feliç.

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ bal infereix infereixen infereixes infereixi infereixin infereixis infereixo inferesc inferesqui inferesquin inferesquis inferia inferida inferides inferien inferies inferiguem inferigueu inferim inferint inferir inferira inferiran inferirem inferiren inferires inferireu inferiria inferirien inferiries inferirà inferiràs inferiré inferiríem inferiríeu inferisc inferisca inferisquen inferisques inferissen inferisses inferissin inferissis inferit inferits inferiu inferix inferixen inferixes inferixo inferí inferíem inferíeu inferírem inferíreu inferís inferíssem inferísseu inferíssim inferíssiu n-occ occ sept val v
заключавам

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
лазаре́т
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
ад
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
а́дски

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ adj
нелоялен
No fidel.
Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infiltr infiltra infiltrada infiltrades infiltram infiltrant infiltrar infiltrara infiltraran infiltrarem infiltraren infiltrares infiltrareu infiltraria infiltrarien infiltraries infiltrarà infiltraràs infiltraré infiltraríem infiltraríeu infiltrassen infiltrasses infiltrassin infiltrassis infiltrat infiltrats infiltrau infiltrava infiltraven infiltraves infiltre infiltrem infiltren infiltres infiltressen infiltresses infiltressin infiltressis infiltreu infiltri infiltrin infiltris infiltro infiltrà infiltràrem infiltràreu infiltràs infiltràssem infiltràsseu infiltràssim infiltràssiu infiltràvem infiltràveu infiltrés infiltréssem infiltrésseu infiltréssim infiltréssiu infiltrí occ sept val v
просмуквам се

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
безконе́чен

infinitiu n masc
инфинитив

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
инфла́ция

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
възпаление

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ adj
неогъваем

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ bal infligeix infligeixen infligeixes infligeixi infligeixin infligeixis infligeixo infligesc infligesqui infligesquin infligesquis infligia infligida infligides infligien infligies infligiguem infligigueu infligim infligint infligir infligira infligiran infligirem infligiren infligires infligireu infligiria infligirien infligiries infligirà infligiràs infligiré infligiríem infligiríeu infligisc infligisca infligisquen infligisques infligissen infligisses infligissin infligissis infligit infligits infligiu infligix infligixen infligixes infligixo infligí infligíem infligíeu infligírem infligíreu infligís infligíssem infligísseu infligíssim infligíssiu n-occ occ sept val v
налагам

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
влия́я

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
влия́я
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
влия́ние
Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
информа́ция информация
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
съобща́вам
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
информативен
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
информатика
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
инфраструкту́ра

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ bal infringeix infringeixen infringeixes infringeixi infringeixin infringeixis infringeixo infringesc infringesqui infringesquin infringesquis infringia infringida infringides infringien infringies infringiguem infringigueu infringim infringint infringir infringira infringiran infringirem infringiren infringires infringireu infringiria infringirien infringiries infringirà infringiràs infringiré infringiríem infringiríeu infringisc infringisca infringisquen infringisques infringissen infringisses infringissin infringissis infringit infringits infringiu infringix infringixen infringixes infringixo infringí infringíem infringíeu infringírem infringíreu infringís infringíssem infringísseu infringíssim infringíssiu n-occ occ sept val v
нарушавам

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
запарване

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
безче́стие
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
де́тство

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ ingènua adj masc
простодушен
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ bal ingereix ingereixen ingereixes ingereixi ingereixin ingereixis ingereixo ingeresc ingeresqui ingeresquin ingeresquis ingeria ingerida ingerides ingerien ingeries ingeriguem ingerigueu ingerim ingerint ingerir ingerira ingeriran ingerirem ingeriren ingerires ingerireu ingeriria ingeririen ingeriries ingerirà ingeriràs ingeriré ingeriríem ingeriríeu ingerisc ingerisca ingerisquen ingerisques ingerissen ingerisses ingerissin ingerissis ingerit ingerits ingeriu ingerix ingerixen ingerixes ingerixo ingerí ingeríem ingeríeu ingerírem ingeríreu ingerís ingeríssem ingerísseu ingeríssim ingeríssiu n-occ occ sept val v
поглъ́щам
Introduir per la boca a l'estómac.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
компонент

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhal inhala inhalada inhalades inhalam inhalant inhalar inhalara inhalaran inhalarem inhalaren inhalares inhalareu inhalaria inhalarien inhalaries inhalarà inhalaràs inhalaré inhalaríem inhalaríeu inhalassen inhalasses inhalassin inhalassis inhalat inhalats inhalau inhalava inhalaven inhalaves inhale inhalem inhalen inhales inhalessen inhalesses inhalessin inhalessis inhaleu inhali inhalin inhalis inhalo inhalà inhalàrem inhalàreu inhalàs inhalàssem inhalàsseu inhalàssim inhalàssiu inhalàvem inhalàveu inhalés inhaléssem inhalésseu inhaléssim inhaléssiu inhalí occ sept val v
вди́шам

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
вроден

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
задържане

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ bal inhibeix inhibeixen inhibeixes inhibeixi inhibeixin inhibeixis inhibeixo inhibesc inhibesqui inhibesquin inhibesquis inhibia inhibida inhibides inhibien inhibies inhibiguem inhibigueu inhibim inhibint inhibir inhibira inhibiran inhibirem inhibiren inhibires inhibireu inhibiria inhibirien inhibiries inhibirà inhibiràs inhibiré inhibiríem inhibiríeu inhibisc inhibisca inhibisquen inhibisques inhibissen inhibisses inhibissin inhibissis inhibit inhibits inhibiu inhibix inhibixen inhibixes inhibixo inhibí inhibíem inhibíeu inhibírem inhibíreu inhibís inhibíssem inhibísseu inhibíssim inhibíssiu n-occ occ sept val v
задържам

inhumà /in.uˈma/ adj
безчове́чен

inhòspit /inˈɔs.pit/ inhòspita adj masc
негостоприемен

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
начален

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inicialitz inicialitza inicialitzada inicialitzades inicialitzam inicialitzant inicialitzar inicialitzara inicialitzaran inicialitzarem inicialitzaren inicialitzares inicialitzareu inicialitzaria inicialitzarien inicialitzaries inicialitzarà inicialitzaràs inicialitzaré inicialitzaríem inicialitzaríeu inicialitzassen inicialitzasses inicialitzassin inicialitzassis inicialitzat inicialitzats inicialitzau inicialitzava inicialitzaven inicialitzaves inicialitze inicialitzem inicialitzen inicialitzes inicialitzessen inicialitzesses inicialitzessin inicialitzessis inicialitzeu inicialitzi inicialitzin inicialitzis inicialitzo inicialitzà inicialitzàrem inicialitzàreu inicialitzàs inicialitzàssem inicialitzàsseu inicialitzàssim inicialitzàssiu inicialitzàvem inicialitzàveu inicialitzés inicialitzéssem inicialitzésseu inicialitzéssim inicialitzéssiu inicialitzí occ sept val v
инициализирам

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
начинание

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ adj
невъобразим

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
инжекция

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inject injecta injectada injectades injectam injectant injectar injectara injectaran injectarem injectaren injectares injectareu injectaria injectarien injectaries injectarà injectaràs injectaré injectaríem injectaríeu injectassen injectasses injectassin injectassis injectat injectats injectau injectava injectaven injectaves injecte injectem injecten injectes injectessen injectesses injectessin injectessis injecteu injecti injectin injectis injecto injectà injectàrem injectàreu injectàs injectàssem injectàsseu injectàssim injectàssiu injectàvem injectàveu injectés injectéssem injectésseu injectéssim injectéssiu injectí occ sept val v
впръсквам

innat /inˈnat/ innata adj masc
вроден

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
неви́нен
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
невинност

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
новаторство иновация

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
новаторски
Que innova.

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
незабрави́м

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inocul inocula inoculada inoculades inoculam inoculant inocular inoculara inocularan inocularem inocularen inoculares inoculareu inocularia inocularien inocularies inocularà inocularàs inocularé inocularíem inocularíeu inoculassen inoculasses inoculassin inoculassis inoculat inoculats inoculau inoculava inoculaven inoculaves inocule inoculem inoculen inocules inoculessen inoculesses inoculessin inoculessis inoculeu inoculi inoculin inoculis inoculo inoculà inoculàrem inoculàreu inoculàs inoculàssem inoculàsseu inoculàssim inoculàssiu inoculàvem inoculàveu inoculés inoculéssem inoculésseu inoculéssim inoculéssiu inoculí occ sept val v
ваксинирам
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
безвре́ден

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
който не може да си намери място
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
безспорен

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
на́дпис

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ bal inscric inscriga inscriguem inscriguen inscriguera inscrigueren inscrigueres inscrigues inscriguessen inscriguesses inscriguessin inscriguessis inscrigueu inscrigui inscriguin inscriguis inscrigué inscriguérem inscriguéreu inscrigués inscriguéssem inscriguésseu inscriguéssim inscriguéssiu inscriguí inscrit inscrita inscrites inscrits inscriu inscriuen inscriuran inscriure inscriurem inscriureu inscriuria inscriurien inscriuries inscriurà inscriuràs inscriuré inscriuríem inscriuríeu inscrius inscrivia inscrivien inscrivies inscrivim inscrivint inscriviren inscrivires inscrivissin inscrivissis inscriviu inscriví inscrivíem inscrivíeu inscrivírem inscrivíreu inscrivís inscrivíssim inscrivíssiu occ val v
вписвам
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
насеко́мо насекомо
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ insegura adj masc
несигурен

insensible /in.senˈsi.bɫe/ /in.senˈsi.βɫe/ /in.senˈsib.bɫe/ /in.sənˈsi.βɫə/ /in.sənˈsib.bɫə/ adj
безчувствен

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
неразделен
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
вмъкване

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ bal insereix insereixen insereixes insereixi insereixin insereixis insereixo inseresc inseresqui inseresquin inseresquis inseria inserida inserides inserien inseries inseriguem inserigueu inserim inserint inserir inserira inseriran inserirem inseriren inserires inserireu inseriria inseririen inseriries inserirà inseriràs inseriré inseriríem inseriríeu inserisc inserisca inserisquen inserisques inserissen inserisses inserissin inserissis inserit inserits inseriu inserix inserixen inserixes inserixo inserí inseríem inseríeu inserírem inseríreu inserís inseríssem inserísseu inseríssim inseríssiu n-occ occ sept val v
вмъквам
Incloure, introduir una cosa en altra.

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ n fem
инсинуация

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insinua insinuada insinuades insinuam insinuant insinuar insinuara insinuaran insinuarem insinuaren insinuares insinuareu insinuaria insinuarien insinuaries insinuarà insinuaràs insinuaré insinuaríem insinuaríeu insinuassen insinuasses insinuassin insinuassis insinuat insinuats insinuau insinuava insinuaven insinuaves insinue insinuem insinuen insinues insinuessen insinuesses insinuessin insinuessis insinueu insinuo insinuu insinuà insinuàrem insinuàreu insinuàs insinuàssem insinuàsseu insinuàssim insinuàssiu insinuàvem insinuàveu insinués insinuéssem insinuésseu insinuéssim insinuéssiu insinuí insinuï insinuïn insinuïs occ sept val v
намеквам
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ bal insisteix insisteixen insisteixes insisteixi insisteixin insisteixis insisteixo insistesc insistesqui insistesquin insistesquis insistia insistida insistides insistien insisties insistiguem insistigueu insistim insistint insistir insistira insistiran insistirem insistiren insistires insistireu insistiria insistirien insistiries insistirà insistiràs insistiré insistiríem insistiríeu insistisc insistisca insistisquen insistisques insistissen insistisses insistissin insistissis insistit insistits insistiu insistix insistixen insistixes insistixo insistí insistíem insistíeu insistírem insistíreu insistís insistíssem insistísseu insistíssim insistíssiu n-occ occ sept val v
настоявам

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
арога́нтен
atrevit, desvergonyit, descarat.

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspeccion inspecciona inspeccionada inspeccionades inspeccionam inspeccionant inspeccionar inspeccionara inspeccionaran inspeccionarem inspeccionaren inspeccionares inspeccionareu inspeccionaria inspeccionarien inspeccionaries inspeccionarà inspeccionaràs inspeccionaré inspeccionaríem inspeccionaríeu inspeccionassen inspeccionasses inspeccionassin inspeccionassis inspeccionat inspeccionats inspeccionau inspeccionava inspeccionaven inspeccionaves inspeccione inspeccionem inspeccionen inspecciones inspeccionessen inspeccionesses inspeccionessin inspeccionessis inspeccioneu inspeccioni inspeccionin inspeccionis inspecciono inspeccionà inspeccionàrem inspeccionàreu inspeccionàs inspeccionàssem inspeccionàsseu inspeccionàssim inspeccionàssiu inspeccionàvem inspeccionàveu inspeccionés inspeccionéssem inspeccionésseu inspeccionéssim inspeccionéssiu inspeccioní occ sept val v
инспектирам

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
пре́глед

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
вдишване
Acció i efecte d'inspirar.
вдъхновение
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspir inspira inspirada inspirades inspiram inspirant inspirar inspirara inspiraran inspirarem inspiraren inspirares inspirareu inspiraria inspirarien inspiraries inspirarà inspiraràs inspiraré inspiraríem inspiraríeu inspirassen inspirasses inspirassin inspirassis inspirat inspirats inspirau inspirava inspiraven inspiraves inspire inspirem inspiren inspires inspiressen inspiresses inspiressin inspiressis inspireu inspiri inspirin inspiris inspiro inspirà inspiràrem inspiràreu inspiràs inspiràssem inspiràsseu inspiràssim inspiràssiu inspiràvem inspiràveu inspirés inspiréssem inspirésseu inspiréssim inspiréssiu inspirí occ sept val v
вдъхновявам
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
инсталация
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instal instal·la instal·lada instal·lades instal·lam instal·lant instal·lar instal·lara instal·laran instal·larem instal·laren instal·lares instal·lareu instal·laria instal·larien instal·laries instal·larà instal·laràs instal·laré instal·laríem instal·laríeu instal·lassen instal·lasses instal·lassin instal·lassis instal·lat instal·lats instal·lau instal·lava instal·laven instal·laves instal·le instal·lem instal·len instal·les instal·lessen instal·lesses instal·lessin instal·lessis instal·leu instal·li instal·lin instal·lis instal·lo instal·là instal·làrem instal·làreu instal·làs instal·làssem instal·làsseu instal·làssim instal·làssiu instal·làvem instal·làveu instal·lés instal·léssem instal·lésseu instal·léssim instal·léssiu instal·lí occ sept val v
инсталирам
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
миг

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
моментен

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
инстинкт

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
институ́ция

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ bal institueix institueixen institueixes institueixi institueixin institueixis institueixo instituesc instituesqui instituesquin instituesquis instituint instituir instituiran instituirem instituireu instituiria instituirien instituiries instituirà instituiràs instituiré instituiríem instituiríeu instituí instituíem instituíeu instituírem instituíreu instituís instituíssem instituísseu instituíssim instituíssiu instituïa instituïda instituïdes instituïen instituïes instituïguem instituïgueu instituïm instituïra instituïren instituïres instituïsc instituïsca instituïsquen instituïsques instituïssen instituïsses instituïssin instituïssis instituït instituïts instituïu instituïx instituïxen instituïxes instituïxo n-occ occ sept val v
основавам

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
обучение инструкция

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ adj masc
инструктивен
Que instrueix, que ofereix instrucció, que serveix per instruir.

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ n masc
инструктивен

instructor n masc
инстру́ктор

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ bal instrueix instrueixen instrueixes instrueixi instrueixin instrueixis instrueixo instruesc instruesqui instruesquin instruesquis instruint instruir instruiran instruirem instruireu instruiria instruirien instruiries instruirà instruiràs instruiré instruiríem instruiríeu instruí instruíem instruíeu instruírem instruíreu instruís instruíssem instruísseu instruíssim instruíssiu instruïa instruïda instruïdes instruïen instruïes instruïguem instruïgueu instruïm instruïra instruïren instruïres instruïsc instruïsca instruïsquen instruïsques instruïssen instruïsses instruïssin instruïssis instruït instruïts instruïu instruïx instruïxen instruïxes instruïxo n-occ occ sept val v
заповядвам
Ensenyar, adoctrinar.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
оръ́дие
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
инструмент
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
твори́телен
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
недоста́тъчен

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
инсулин

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
оскърбле́ние обида

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
оскърбя́вам

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
бунта́р
Que s'insurgeix, es revolta.

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
отличителен знак

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
безвкусен

insòlit /inˈsɔ.lit/ insòlita adj masc
необикновен

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
незасегнат

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) integr integra integrada integrades integram integrant integrar integrara integraran integrarem integraren integrares integrareu integraria integrarien integraries integrarà integraràs integraré integraríem integraríeu integrassen integrasses integrassin integrassis integrat integrats integrau integrava integraven integraves integre integrem integren integres integressen integresses integressin integressis integreu integri integrin integris integro integrà integràrem integràreu integràs integràssem integràsseu integràssim integràssiu integràvem integràveu integrés integréssem integrésseu integréssim integréssiu integrí occ sept val v
интегрирам
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
интегрите́т

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
интелект

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ n neut
интелектуалец

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
интелигентен

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
разбираем

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
ум
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
изку́ствен интеле́кт

intel·ligència emocional n fem
емоционална интелигентност

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
намере́ние

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
напрегнат интензивен

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intensific intensifica intensificada intensificades intensificam intensificant intensificar intensificara intensificaran intensificarem intensificaren intensificares intensificareu intensificaria intensificarien intensificaries intensificarà intensificaràs intensificaré intensificaríem intensificaríeu intensificassen intensificasses intensificassin intensificassis intensificat intensificats intensificau intensificava intensificaven intensificaves intensifico intensificà intensificàrem intensificàreu intensificàs intensificàssem intensificàsseu intensificàssim intensificàssiu intensificàvem intensificàveu intensifique intensifiquem intensifiquen intensifiques intensifiquessen intensifiquesses intensifiquessin intensifiquessis intensifiqueu intensifiqui intensifiquin intensifiquis intensifiqués intensifiquéssem intensifiquésseu intensifiquéssim intensifiquéssiu intensifiquí occ sept val v
засилвам

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
интензивност

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
постаравам се
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
взаимоде́йствие

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
вмъкнат
Allò que s'intercala.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
размя́на

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ bal intercedeix intercedeixen intercedeixes intercedeixi intercedeixin intercedeixis intercedeixo intercedesc intercedesqui intercedesquin intercedesquis intercedia intercedida intercedides intercedien intercedies intercediguem intercedigueu intercedim intercedint intercedir intercedira intercediran intercedirem intercediren intercedires intercedireu intercediria intercedirien intercediries intercedirà intercediràs intercediré intercediríem intercediríeu intercedisc intercedisca intercedisquen intercedisques intercedissen intercedisses intercedissin intercedissis intercedit intercedits intercediu intercedix intercedixen intercedixes intercedixo intercedí intercedíem intercedíeu intercedírem intercedíreu intercedís intercedíssem intercedísseu intercedíssim intercedíssiu n-occ occ sept val v
застъпвам се

intercepció /in.teɾ.sep.siˈo/ /in.tər.səp.siˈo/ n fem
пресичане

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercept intercepta interceptada interceptades interceptam interceptant interceptar interceptara interceptaran interceptarem interceptaren interceptares interceptareu interceptaria interceptarien interceptaries interceptarà interceptaràs interceptaré interceptaríem interceptaríeu interceptassen interceptasses interceptassin interceptassis interceptat interceptats interceptau interceptava interceptaven interceptaves intercepte interceptem intercepten interceptes interceptessen interceptesses interceptessin interceptessis intercepteu intercepti interceptin interceptis intercepto interceptà interceptàrem interceptàreu interceptàs interceptàssem interceptàsseu interceptàssim interceptàssiu interceptàvem interceptàveu interceptés interceptéssem interceptésseu interceptéssim interceptéssiu interceptí occ sept val v
запречвам
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
интере́сен интересен
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
заинтересувам
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
заинтересован
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
заинтересован
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ bal interfereix interfereixen interfereixes interfereixi interfereixin interfereixis interfereixo interferesc interferesqui interferesquin interferesquis interferia interferida interferides interferien interferies interferiguem interferigueu interferim interferint interferir interferira interferiran interferirem interferiren interferires interferireu interferiria interferirien interferiries interferirà interferiràs interferiré interferiríem interferiríeu interferisc interferisca interferisquen interferisques interferissen interferisses interferissin interferissis interferit interferits interferiu interferix interferixen interferixes interferixo interferí interferíem interferíeu interferírem interferíreu interferís interferíssem interferísseu interferíssim interferíssiu n-occ occ sept val v
интерфери́рам

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
засло́н
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
междуметие

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
интерли́нгва

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
безкраен
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
мигач
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
вътрешен
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
интернациона́лен

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) internacionalitz internacionalitza internacionalitzada internacionalitzades internacionalitzam internacionalitzant internacionalitzar internacionalitzara internacionalitzaran internacionalitzarem internacionalitzaren internacionalitzares internacionalitzareu internacionalitzaria internacionalitzarien internacionalitzaries internacionalitzarà internacionalitzaràs internacionalitzaré internacionalitzaríem internacionalitzaríeu internacionalitzassen internacionalitzasses internacionalitzassin internacionalitzassis internacionalitzat internacionalitzats internacionalitzau internacionalitzava internacionalitzaven internacionalitzaves internacionalitze internacionalitzem internacionalitzen internacionalitzes internacionalitzessen internacionalitzesses internacionalitzessin internacionalitzessis internacionalitzeu internacionalitzi internacionalitzin internacionalitzis internacionalitzo internacionalitzà internacionalitzàrem internacionalitzàreu internacionalitzàs internacionalitzàssem internacionalitzàsseu internacionalitzàssim internacionalitzàssiu internacionalitzàvem internacionalitzàveu internacionalitzés internacionalitzéssem internacionalitzésseu internacionalitzéssim internacionalitzéssiu internacionalitzí occ sept val v
интернационализирам

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interpol interpola interpolada interpolades interpolam interpolant interpolar interpolara interpolaran interpolarem interpolaren interpolares interpolareu interpolaria interpolarien interpolaries interpolarà interpolaràs interpolaré interpolaríem interpolaríeu interpolassen interpolasses interpolassin interpolassis interpolat interpolats interpolau interpolava interpolaven interpolaves interpole interpolem interpolen interpoles interpolessen interpolesses interpolessin interpolessis interpoleu interpoli interpolin interpolis interpolo interpolà interpolàrem interpolàreu interpolàs interpolàssem interpolàsseu interpolàssim interpolàssiu interpolàvem interpolàveu interpolés interpoléssem interpolésseu interpoléssim interpoléssiu interpolí occ sept val v
интерполирам
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
обяснение

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpret interpreta interpretada interpretades interpretam interpretant interpretar interpretara interpretaran interpretarem interpretaren interpretares interpretareu interpretaria interpretarien interpretaries interpretarà interpretaràs interpretaré interpretaríem interpretaríeu interpretassen interpretasses interpretassin interpretassis interpretat interpretats interpretau interpretava interpretaven interpretaves interprete interpretem interpreten interpretes interpretessen interpretesses interpretessin interpretessis interpreteu interpreti interpretin interpretis interpreto interpretà interpretàrem interpretàreu interpretàs interpretàssem interpretàsseu interpretàssim interpretàssiu interpretàvem interpretàveu interpretés interpretéssem interpretésseu interpretéssim interpretéssiu interpretí occ sept val v
интерпретирам
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
запи́там
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
прекъсвам

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intersec interseca intersecada intersecades intersecam intersecant intersecar intersecara intersecaran intersecarem intersecaren intersecares intersecareu intersecaria intersecarien intersecaries intersecarà intersecaràs intersecaré intersecaríem intersecaríeu intersecassen intersecasses intersecassin intersecassis intersecat intersecats intersecau intersecava intersecaven intersecaves interseco intersecà intersecàrem intersecàreu intersecàs intersecàssem intersecàsseu intersecàssim intersecàssiu intersecàvem intersecàveu interseque intersequem intersequen interseques intersequessen intersequesses intersequessin intersequessis intersequeu intersequi intersequin intersequis intersequés intersequéssem intersequésseu intersequéssim intersequéssiu intersequí occ sept val v
кръстосвам се

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
пресечна точка

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
вмеша́телство

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ alg bal intervenc intervendran intervendrem intervendreu intervendria intervendrien intervendries intervendrà intervendràs intervendré intervendríem intervendríeu intervenen intervenguda intervengudes intervenguem intervengueren intervengueres intervenguessin intervenguessis intervengueu intervengui intervenguin intervenguis intervengut intervenguts intervengué intervenguérem intervenguéreu intervengués intervenguéssim intervenguéssiu intervenguí intervenia intervenien intervenies intervenim intervenint intervenir interveniu intervens interveníem interveníeu intervinc intervindran intervindrem intervindreu intervindria intervindrien intervindries intervindrà intervindràs intervindré intervindríem intervindríeu intervinga intervinguda intervingudes intervinguem intervinguen intervinguera intervingueren intervingueres intervingues intervinguessen intervinguesses intervinguessin intervinguessis intervingueu intervingui intervinguin intervinguis intervingut intervinguts intervingué intervinguérem intervinguéreu intervingués intervinguéssem intervinguésseu intervinguéssim intervinguéssiu intervinguí intervé intervén occ val v
намесвам се
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
интере́с
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
ли́хва
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
чре́вен

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intimid intimida intimidada intimidades intimidam intimidant intimidar intimidara intimidaran intimidarem intimidaren intimidares intimidareu intimidaria intimidarien intimidaries intimidarà intimidaràs intimidaré intimidaríem intimidaríeu intimidassen intimidasses intimidassin intimidassis intimidat intimidats intimidau intimidava intimidaven intimidaves intimide intimidem intimiden intimides intimidessen intimidesses intimidessin intimidessis intimideu intimidi intimidin intimidis intimido intimidà intimidàrem intimidàreu intimidàs intimidàssem intimidàsseu intimidàssim intimidàssiu intimidàvem intimidàveu intimidés intimidéssem intimidésseu intimidéssim intimidéssiu intimidí occ sept val v
изпла́ша

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
непрехо́ден
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
вено́зен

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
заплетен

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
интри́га

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
интригуващ
Que intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intrig intriga intrigada intrigades intrigam intrigant intrigar intrigara intrigaran intrigarem intrigaren intrigares intrigareu intrigaria intrigarien intrigaries intrigarà intrigaràs intrigaré intrigaríem intrigaríeu intrigassen intrigasses intrigassin intrigassis intrigat intrigats intrigau intrigava intrigaven intrigaves intrigo intrigue intriguem intriguen intrigues intriguessen intriguesses intriguessin intriguessis intrigueu intrigui intriguin intriguis intrigués intriguéssem intriguésseu intriguéssim intriguéssiu intriguí intrigà intrigàrem intrigàreu intrigàs intrigàssem intrigàsseu intrigàssim intrigàssiu intrigàvem intrigàveu occ sept val v
интриганствам

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
внасяне
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ bal introdueix introdueixen introdueixes introdueixi introdueixin introdueixis introdueixo introduesc introduesqui introduesquin introduesquis introduint introduir introduiran introduirem introduireu introduiria introduirien introduiries introduirà introduiràs introduiré introduiríem introduiríeu introduí introduíem introduíeu introduírem introduíreu introduís introduíssem introduísseu introduíssim introduíssiu introduïa introduïda introduïdes introduïen introduïes introduïguem introduïgueu introduïm introduïra introduïren introduïres introduïsc introduïsca introduïsquen introduïsques introduïssen introduïsses introduïssin introduïssis introduït introduïts introduïu introduïx introduïxen introduïxes introduïxo n-occ occ sept val v
вкарвам
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

introspecció n fem
самонаблюдение

intuïció n fem
интуиция

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
превода́ч
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
наводне́ние

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inund inunda inundada inundades inundam inundant inundar inundara inundaran inundarem inundaren inundares inundareu inundaria inundarien inundaries inundarà inundaràs inundaré inundaríem inundaríeu inundassen inundasses inundassin inundassis inundat inundats inundau inundava inundaven inundaves inunde inundem inunden inundes inundessen inundesses inundessin inundessis inundeu inundi inundin inundis inundo inundà inundàrem inundàreu inundàs inundàssem inundàsseu inundàssim inundàssiu inundàvem inundàveu inundés inundéssem inundésseu inundéssim inundéssiu inundí occ sept val v
заливам

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
необикновен

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invalid invalida invalidada invalidades invalidam invalidant invalidar invalidara invalidaran invalidarem invalidaren invalidares invalidareu invalidaria invalidarien invalidaries invalidarà invalidaràs invalidaré invalidaríem invalidaríeu invalidassen invalidasses invalidassin invalidassis invalidat invalidats invalidau invalidava invalidaven invalidaves invalide invalidem invaliden invalides invalidessen invalidesses invalidessin invalidessis invalideu invalidi invalidin invalidis invalido invalidà invalidàrem invalidàreu invalidàs invalidàssem invalidàsseu invalidàssim invalidàssiu invalidàvem invalidàveu invalidés invalidéssem invalidésseu invalidéssim invalidéssiu invalidí occ sept val v
анулирам

invalidesa /im.ba.ɫiˈðe.za/ /im.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /iɱ.va.ɫiˈðe.za/ /iɱ.və.ɫiˈðə.zə/ /iɱ.və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
невалидност

invasió n fem
агре́сия
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
изобрете́ние

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
изобретя́вам
Crear una cosa del no res.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
инвента́р

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inventaria inventariada inventariades inventariam inventariant inventariar inventariara inventariaran inventariarem inventariaren inventariares inventariareu inventariaria inventariarien inventariaries inventariarà inventariaràs inventariaré inventariaríem inventariaríeu inventariassen inventariasses inventariassin inventariassis inventariat inventariats inventariau inventariava inventariaven inventariaves inventarie inventariem inventarien inventaries inventariessen inventariesses inventariessin inventariessis inventarieu inventarii inventario inventarià inventariàrem inventariàreu inventariàs inventariàssem inventariàsseu inventariàssim inventariàssiu inventariàvem inventariàveu inventariés inventariéssem inventariésseu inventariéssim inventariéssiu inventarií inventariï inventariïn inventariïs occ sept val v
инвентаризи́рам

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
изобрета́тел
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
вложение
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
преобръщам
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
влагам
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
разсле́дване
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
изсле́довател

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
изследвам

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
невидим

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
покана

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invoc invoca invocada invocades invocam invocant invocar invocara invocaran invocarem invocaren invocares invocareu invocaria invocarien invocaries invocarà invocaràs invocaré invocaríem invocaríeu invocassen invocasses invocassin invocassis invocat invocats invocau invocava invocaven invocaves invoco invocà invocàrem invocàreu invocàs invocàssem invocàsseu invocàssim invocàssiu invocàvem invocàveu invoque invoquem invoquen invoques invoquessen invoquesses invoquessin invoquessis invoqueu invoqui invoquin invoquis invoqués invoquéssem invoquésseu invoquéssim invoquéssiu invoquí occ sept val v
моля

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
неуязви́м

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
вялост

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
безполе́зен
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
йод

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
кисело мляко йогурт

ira /ˈi.ɾa/ n fem
гняв

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
ира́нец
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
ира́нец
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
иракски
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
иракски
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
ири́дий

iris /ˈi.ɾis/ n masc
ирис
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
иро́ния

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
ирационален
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
ирационален

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
неправилен

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
необратим

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrig irriga irrigada irrigades irrigam irrigant irrigar irrigara irrigaran irrigarem irrigaren irrigares irrigareu irrigaria irrigarien irrigaries irrigarà irrigaràs irrigaré irrigaríem irrigaríeu irrigassen irrigasses irrigassin irrigassis irrigat irrigats irrigau irrigava irrigaven irrigaves irrigo irrigue irriguem irriguen irrigues irriguessen irriguesses irriguessin irriguessis irrigueu irrigui irriguin irriguis irrigués irriguéssem irriguésseu irriguéssim irriguéssiu irriguí irrigà irrigàrem irrigàreu irrigàs irrigàssem irrigàsseu irrigàssim irrigàssiu irrigàvem irrigàveu occ sept val v
напоявам

irritabilitat /i.ri.ta.bi.ɫiˈtat/ n fem
раздразнителност

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
нахлуване

irònic adj masc
ирони́чен

isard /iˈzart/ n masc
дива коза

islam /izˈɫam/ n masc
исля́м

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
ислямофобия

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Израело-палестински

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
израе́лски
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
израе́лски
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
провлак

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
равнобедрен

isòtop n masc
изотоп

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
италиански
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
итербий

itri n masc
итрий

iuan /juˈan/ n masc
юа́н

ió /iˈo/ n masc
йон

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
ве́че
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
зале́ж

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
нефрит

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
ягуа́р

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
ямайски
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
ямайски
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
японски
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Японски япо́нски
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
жаке́т

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
градина гради́на
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
джаз

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
йера́рхия

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
йерогли́ф
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
йероглиф
(per extensió) Cosa indesxifrable.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
пуловер

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
йезуи́т

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
лежа́
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
идиш
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
аз
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
игра
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
компю́търна игра́

joc de paraules n masc
игрословица

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
весел
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
менестре́л
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
игра́чка

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
драгоце́нност
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
бижуте́р
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
йордански
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
йордански
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
ден

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
и́го
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
ангари́я
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
млад
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
млад
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
младост младини

jubilació n fem
пенсиониране

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jubil jubila jubilada jubilades jubilam jubilant jubilar jubilara jubilaran jubilarem jubilaren jubilares jubilareu jubilaria jubilarien jubilaries jubilarà jubilaràs jubilaré jubilaríem jubilaríeu jubilassen jubilasses jubilassin jubilassis jubilat jubilats jubilau jubilava jubilaven jubilaves jubile jubilem jubilen jubiles jubilessen jubilesses jubilessin jubilessis jubileu jubili jubilin jubilis jubilo jubilà jubilàrem jubilàreu jubilàs jubilàssem jubilàsseu jubilàssim jubilàssiu jubilàvem jubilàveu jubilés jubiléssem jubilésseu jubiléssim jubiléssiu jubilí occ sept val v
пенсионирам се

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
юдаи́зъм юдаизъм

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
ю́да

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
джудо

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
евре́йски

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
евре́ин
Seguidor de la religió del judaisme.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
ход
Acció d’un jugador en un joc.
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
игра́ч

jugador de voleibol n masc
волейболи́ст

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
игра́я
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
юли
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
магданоз

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
джунгла

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
за́едно
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
за́едно

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
юни
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
кле́тва

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
заклевам се

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
жури́

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
верен
Conforme segons justícia i raó.

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
рицарски двубой

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
законно

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) justific justifica justificada justificades justificam justificant justificar justificara justificaran justificarem justificaren justificares justificareu justificaria justificarien justificaries justificarà justificaràs justificaré justificaríem justificaríeu justificassen justificasses justificassin justificassis justificat justificats justificau justificava justificaven justificaves justifico justificà justificàrem justificàreu justificàs justificàssem justificàsseu justificàssim justificàssiu justificàvem justificàveu justifique justifiquem justifiquen justifiques justifiquessen justifiquesses justifiquessin justifiquessis justifiqueu justifiqui justifiquin justifiquis justifiqués justifiquéssem justifiquésseu justifiquéssim justifiquéssiu justifiquí occ sept val v
извиня́
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
справедли́вост справедливост

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
съдия

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
осъждам

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
съд

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) juxtaposa juxtaposada juxtaposades juxtaposam juxtaposant juxtaposar juxtaposara juxtaposaran juxtaposarem juxtaposaren juxtaposares juxtaposareu juxtaposaria juxtaposarien juxtaposaries juxtaposarà juxtaposaràs juxtaposaré juxtaposaríem juxtaposaríeu juxtaposassen juxtaposasses juxtaposassin juxtaposassis juxtaposat juxtaposats juxtaposau juxtaposava juxtaposaven juxtaposaves juxtapose juxtaposem juxtaposen juxtaposes juxtaposessen juxtaposesses juxtaposessin juxtaposessis juxtaposeu juxtaposi juxtaposin juxtaposis juxtaposo juxtaposà juxtaposàrem juxtaposàreu juxtaposàs juxtaposàssem juxtaposàsseu juxtaposàssim juxtaposàssiu juxtaposàvem juxtaposàveu juxtaposés juxtaposéssem juxtaposésseu juxtaposéssim juxtaposéssiu juxtaposí juxtapòs occ sept val v
съпоставям

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ n fem
съпоставяне

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
кафкиански
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
карате

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
ка́рма

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
катакана

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ kazakhs adj neut
каза́х
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
каза́х
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
ки́ви

kurd adj masc
кю́рдски
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
кю́рдски
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
лабиринт
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labialitz labialitza labialitzada labialitzades labialitzam labialitzant labialitzar labialitzara labialitzaran labialitzarem labialitzaren labialitzares labialitzareu labialitzaria labialitzarien labialitzaries labialitzarà labialitzaràs labialitzaré labialitzaríem labialitzaríeu labialitzassen labialitzasses labialitzassin labialitzassis labialitzat labialitzats labialitzau labialitzava labialitzaven labialitzaves labialitze labialitzem labialitzen labialitzes labialitzessen labialitzesses labialitzessin labialitzessis labialitzeu labialitzi labialitzin labialitzis labialitzo labialitzà labialitzàrem labialitzàreu labialitzàs labialitzàssem labialitzàsseu labialitzàssim labialitzàssiu labialitzàvem labialitzàveu labialitzés labialitzéssem labialitzésseu labialitzéssim labialitzéssiu labialitzí occ sept val v
лабиализирам

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ n masc
лабиринти́т
Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
работя

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
лаборатория

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
лакирам

lacrosse n masc
лакро́с

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ n fem
лактация

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
лаконичен

laic /ˈɫajk/ adj masc
светски

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
ла́ма

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
вопъл

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
оплаквам

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
лантан

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
лаоски
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
лаоски
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lapid lapida lapidada lapidades lapidam lapidant lapidar lapidara lapidaran lapidarem lapidaren lapidares lapidareu lapidaria lapidarien lapidaries lapidarà lapidaràs lapidaré lapidaríem lapidaríeu lapidassen lapidasses lapidassin lapidassis lapidat lapidats lapidau lapidava lapidaven lapidaves lapide lapidem lapiden lapides lapidessen lapidesses lapidessin lapidessis lapideu lapidi lapidin lapidis lapido lapidà lapidàrem lapidàreu lapidàs lapidàssem lapidàsseu lapidàssim lapidàssiu lapidàvem lapidàveu lapidés lapidéssem lapidésseu lapidéssim lapidéssiu lapidí occ sept val v
пребивам с камъни

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
лапис лазули

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
ларинкс

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
ларингит

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
ла́рва

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
лазаня

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
похотли́в

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
страничен

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
страничен
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
географска ширина

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
ла́ва лава

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
тоале́тна
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
лаванду́ла

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
чете́ц

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
чете́ц
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
че́тене

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
зако́нен

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) legisl legisla legislada legislades legislam legislant legislar legislara legislaran legislarem legislaren legislares legislareu legislaria legislarien legislaries legislarà legislaràs legislaré legislaríem legislaríeu legislassen legislasses legislassin legislassis legislat legislats legislau legislava legislaven legislaves legisle legislem legislen legisles legislessen legislesses legislessin legislessis legisleu legisli legislin legislis legislo legislà legislàrem legislàreu legislàs legislàssem legislàsseu legislàssim legislàssiu legislàvem legislàveu legislés legisléssem legislésseu legisléssim legisléssiu legislí occ sept val v
издавам закони

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
законодателен

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legitim legitima legitimada legitimades legitimam legitimant legitimar legitimara legitimaran legitimarem legitimaren legitimares legitimareu legitimaria legitimarien legitimaries legitimarà legitimaràs legitimaré legitimaríem legitimaríeu legitimassen legitimasses legitimassin legitimassis legitimat legitimats legitimau legitimava legitimaven legitimaves legitime legitimem legitimen legitimes legitimessen legitimesses legitimessin legitimessis legitimeu legitimi legitimin legitimis legitimo legitimà legitimàrem legitimàreu legitimàs legitimàssem legitimàsseu legitimàssim legitimàssiu legitimàvem legitimàveu legitimés legitiméssem legitimésseu legitiméssim legitiméssiu legitimí occ sept val v
узаконя́
Fer legítim allò que no ho era.
Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
легио́н

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
зако́нен

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
мото
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
бавен
Que es mou molt a poc a poc.

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
бавно

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
прока́за

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
прокажен

leptó n masc
лептон

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
лесби́йка

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
лесби́йски

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
смъртоно́сен

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
вялост

letó /ɫəˈto/ adj masc
латви́йски
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
латви́йски
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ n masc
ле́я

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
левкемия

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
левкоцит

lev /ˈɫɛf/ n masc
лев

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
лексема

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
лексикография

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
лексикология

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
лива́нец
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
лива́нец
Persona que habita o és originària del Líban.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
либера́л

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
либидо

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
во́дно ко́нче

licor /ɫiˈkor/ n masc
спиртна напитка

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
лидерство

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
лила́в

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
люляк

limanda /ɫiˈman.da/ /ɫiˈman.də/ n fem
писия

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
лимфа

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
лимфома

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
ограничение

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) limit limita limitada limitades limitam limitant limitar limitara limitaran limitarem limitaren limitares limitareu limitaria limitarien limitaries limitarà limitaràs limitaré limitaríem limitaríeu limitassen limitasses limitassin limitassis limitat limitats limitau limitava limitaven limitaves limite limitem limiten limites limitessen limitesses limitessin limitessis limiteu limiti limitin limitis limito limità limitàrem limitàreu limitàs limitàssem limitàsseu limitàssim limitàssiu limitàvem limitàveu limités limitéssem limitésseu limitéssim limitéssiu limití occ sept val v
огранича́
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
линеен

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
кюлче

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
езико́в

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
лингвистика
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
рис

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) linx linxa linxada linxades linxam linxant linxar linxara linxaran linxarem linxaren linxares linxareu linxaria linxarien linxaries linxarà linxaràs linxaré linxaríem linxaríeu linxassen linxasses linxassin linxassis linxat linxats linxau linxava linxaven linxaves linxe linxem linxen linxes linxessen linxesses linxessin linxessis linxeu linxi linxin linxis linxo linxà linxàrem linxàreu linxàs linxàssem linxàsseu linxàssim linxàssiu linxàvem linxàveu linxés linxéssem linxésseu linxéssim linxéssiu linxí occ sept val v
линчувам

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
ли́шей

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liquid liquida liquidada liquidades liquidam liquidant liquidar liquidara liquidaran liquidarem liquidaren liquidares liquidareu liquidaria liquidarien liquidaries liquidarà liquidaràs liquidaré liquidaríem liquidaríeu liquidassen liquidasses liquidassin liquidassis liquidat liquidats liquidau liquidava liquidaven liquidaves liquide liquidem liquiden liquides liquidessen liquidesses liquidessin liquidessis liquideu liquidi liquidin liquidis liquido liquidà liquidàrem liquidàreu liquidàs liquidàssem liquidàsseu liquidàssim liquidàssiu liquidàvem liquidàveu liquidés liquidéssem liquidésseu liquidéssim liquidéssiu liquidí occ sept val v
изплащам
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
втечняване

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
лира
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
ли́ра
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
буквален

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
литерату́рен

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
литерату́ра литература

liti n masc
литий

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litig litiga litigada litigades litigam litigant litigar litigara litigaran litigarem litigaren litigares litigareu litigaria litigarien litigaries litigarà litigaràs litigaré litigaríem litigaríeu litigassen litigasses litigassin litigassis litigat litigats litigau litigava litigaven litigaves litigo litigue litiguem litiguen litigues litiguessen litiguesses litiguessin litiguessis litigueu litigui litiguin litiguis litigués litiguéssem litiguésseu litiguéssim litiguéssiu litiguí litigà litigàrem litigàreu litigàs litigàssem litigàsseu litigàssim litigàssiu litigàvem litigàveu occ sept val v
съдя се

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litografia litografiada litografiades litografiam litografiant litografiar litografiara litografiaran litografiarem litografiaren litografiares litografiareu litografiaria litografiarien litografiaries litografiarà litografiaràs litografiaré litografiaríem litografiaríeu litografiassen litografiasses litografiassin litografiassis litografiat litografiats litografiau litografiava litografiaven litografiaves litografie litografiem litografien litografies litografiessen litografiesses litografiessin litografiessis litografieu litografii litografio litografià litografiàrem litografiàreu litografiàs litografiàssem litografiàsseu litografiàssim litografiàssiu litografiàvem litografiàveu litografiés litografiéssem litografiésseu litografiéssim litografiéssiu litografií litografiï litografiïn litografiïs occ sept val v
литографирам

lituà adj masc
лито́вски
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
литовец
Individu de Lituània.
лито́вски
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
богослуже́ние

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
ливерморий

llac n masc
езеро

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
ла́я
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
кра́дец крадец

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
лай

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
скакале́ц
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
ла́ма
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
светка́вица мълния

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
омар

llana /ˈʎa.na/ n fem
въ̀лна вълна
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
гущер

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
фенерче
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
копие
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
питчър
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
хвърляне
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
хвъ́рлям
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
молив
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
огнище
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants n fem
де́тска гради́на
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
мас

llarg /ˈʎark/ adj masc
дъ́лъг дълъг
Que té una llargada superior a la normal.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
латиниза́ция

llatí /ʎaˈti/ n masc
лати́нски ези́к [[лати́нски]] [[ези́к]]
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
простонаро́ден лати́нски

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
консе́рва
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
ора́
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
устна

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
се́ме
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
тога́ва
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
панделка

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
лютня лю́тня
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
заек
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
наследство

llegenda n fem
леге́нда легенда

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
легендарен

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
че́та чета

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
закон зако́н
Norma d'obligat compliment.
закон
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
ве́рен

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
лоялно

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
вя́рност

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
гро́зен

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
език
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua estrangera n fem
чужд ези́к

llengua oficial n fem
официален език

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
морски език
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
ези́к
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ n fem
зъбец
Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
леща

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
[[дърва́]] за [[горе́не]]
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
дървен
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llence llencem llencen llences llencessen llencesses llencessin llencessis llenceu llenci llencin llencis llencés llencéssem llencésseu llencéssim llencéssiu llencí llenç llença llençada llençades llençam llençant llençar llençara llençaran llençarem llençaren llençares llençareu llençaria llençarien llençaries llençarà llençaràs llençaré llençaríem llençaríeu llençassen llençasses llençassin llençassis llençat llençats llençau llençava llençaven llençaves llenço llençà llençàrem llençàreu llençàs llençàssem llençàsseu llençàssim llençàssiu llençàvem llençàveu occ sept val v
изхвърлям

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
чаршаф

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
леопа́рд леопард

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
ли́жа
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
филия
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llesc llesca llescada llescades llescam llescant llescar llescara llescaran llescarem llescaren llescares llescareu llescaria llescarien llescaries llescarà llescaràs llescaré llescaríem llescaríeu llescassen llescasses llescassin llescassis llescat llescats llescau llescava llescaven llescaves llesco llescà llescàrem llescàreu llescàs llescàssem llescàsseu llescàssim llescàssiu llescàvem llescàveu llesque llesquem llesquen llesques llesquessen llesquesses llesquessin llesquessis llesqueu llesqui llesquin llesquis llesqués llesquéssem llesquésseu llesquéssim llesquéssiu llesquí occ sept val v
нарязвам

llest /ˈʎest/ adj masc
у́мен
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
мля́ко мляко

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
буква
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
лек
De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ adv
едва

lleugeresa /ʎew.d͡ʒeˈɾe.za/ /ʎəw.ʒəˈɾə.zə/ /ʎəw.ʒəˈɾɛ.zə/ n fem
лекота

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
облагане

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
освен
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
тирбушон

lleó /ʎəˈo/ n masc
лъв аслан
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
лен
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
свобода
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
книга
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ adj masc
книжен

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
тетра́дка
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
разрешително

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
лига
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
жартие́ра
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
лигатура
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
връзвам
Assegurar amb una corda o similar.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
пила
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
гол о́хлюв

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llim llima llimada llimades llimam llimant llimar llimara llimaran llimarem llimaren llimares llimareu llimaria llimarien llimaries llimarà llimaràs llimaré llimaríem llimaríeu llimassen llimasses llimassin llimassis llimat llimats llimau llimava llimaven llimaves llime llimem llimen llimes llimessen llimesses llimessin llimessis llimeu llimi llimin llimis llimo llimà llimàrem llimàreu llimàs llimàssem llimàsseu llimàssim llimàssiu llimàvem llimàveu llimés lliméssem llimésseu lliméssim lliméssiu llimí occ sept val v
изпилявам
Treballar amb la llima.
Polir o retocar alguna obra.
(billar) Fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola, com a moviment de preparació d'un cop.

llimbs /ˈʎims/ n masc
преддверие на ада

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
лимон лимо́н
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
лимона́да

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
брой редове

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
трегер

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
праг
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

llis /ˈʎis/ adj masc
гла́дък

llista /ˈʎis.ta/ n fem
спи́сък
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
легло́ легло
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
ли́ра

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
доста́вка

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
свобо̀ден свободен
Que no depèn d'altri.

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ adv
свободно

lliçó n fem
уро́к урок
Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
хваля́

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
вълчица

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
ко́стур

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
вълче́

lloc n masc
мя́сто

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
нае́мам
Prendre a lloguer.

llom /ˈʎom/ n masc
слабини

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
пъп

llop n masc
вълк
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
лавър
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
папага́л
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
ложа
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
бой
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
боре́ц

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
боря́ се

llum n fem
осветление
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
ла́мпа
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum verd n masc
зеле́на светлина́
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
светещ
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
луна́ луна
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
дале́ч

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ n fem
отдалеченост

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
дале́чен

llur /ˈʎur/ adj
им

lluç /ˈʎus/ n masc
хек
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
сълза́ сълза

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
жал
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
видра

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
лока́лен

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
локализа́ция

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) localitz localitza localitzada localitzades localitzam localitzant localitzar localitzara localitzaran localitzarem localitzaren localitzares localitzareu localitzaria localitzarien localitzaries localitzarà localitzaràs localitzaré localitzaríem localitzaríeu localitzassen localitzasses localitzassin localitzassis localitzat localitzats localitzau localitzava localitzaven localitzaves localitze localitzem localitzen localitzes localitzessen localitzesses localitzessin localitzessis localitzeu localitzi localitzin localitzis localitzo localitzà localitzàrem localitzàreu localitzàs localitzàssem localitzàsseu localitzàssim localitzàssiu localitzàvem localitzàveu localitzés localitzéssem localitzésseu localitzéssim localitzéssiu localitzí occ sept val v
локализирам

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
логаритъм

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
[[тилов|ти́лова]] [[слу́жба]]

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ longeva adj masc
дълголетен

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
дължина́

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
бъбрив
Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
лота́рия

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
доходен
Que produeix benefici en diners.

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
люгер
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
лумбален

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
лу́па

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
ко̀жна туберкуло̀за
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

luteci n masc
люте́ций

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ adj masc
люксембурец
Relatiu a Luxemburg, als seus habitants o la seva llengua.

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
люксембурец
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
по́хот

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
ла́зер

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
латекс

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
речник

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
водач

límit /ˈɫi.mit/ n masc
гра́ница

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
ли́ния
Longitud sense cap altra dimensió.
Ratlla.
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
линија
Límit.
Cordó o trinxera per a destorbar l'entrada en alguna part.

líquid adj masc
течен
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
те́чност течност

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
логика

lúcid /ˈɫu.sit/ adj masc
блестящ

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
македонски
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
македонец
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
ма́щеха

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
ягода

maduixa de bosc n fem
горска ягода

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
зрял
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) madur madura madurada madurades maduram madurant madurar madurara maduraran madurarem maduraren madurares madurareu maduraria madurarien maduraries madurarà maduraràs maduraré maduraríem maduraríeu madurassen madurasses madurassin madurassis madurat madurats madurau madurava maduraven maduraves madure madurem maduren madures maduressen maduresses maduressin maduressis madureu maduri madurin maduris maduro madurà maduràrem maduràreu maduràs maduràssem maduràsseu maduràssim maduràssiu maduràvem maduràveu madurés maduréssem madurésseu maduréssim maduréssiu madurí occ sept val v
узрявам

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
зрялост

mag /ˈmak/ n masc
вълше́бник
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
склад магази́я

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
[[пу́рпурен]] цвят

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
магнат

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
магнезий

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
магнети́зъм

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnetitz magnetitza magnetitzada magnetitzades magnetitzam magnetitzant magnetitzar magnetitzara magnetitzaran magnetitzarem magnetitzaren magnetitzares magnetitzareu magnetitzaria magnetitzarien magnetitzaries magnetitzarà magnetitzaràs magnetitzaré magnetitzaríem magnetitzaríeu magnetitzassen magnetitzasses magnetitzassin magnetitzassis magnetitzat magnetitzats magnetitzau magnetitzava magnetitzaven magnetitzaves magnetitze magnetitzem magnetitzen magnetitzes magnetitzessen magnetitzesses magnetitzessin magnetitzessis magnetitzeu magnetitzi magnetitzin magnetitzis magnetitzo magnetitzà magnetitzàrem magnetitzàreu magnetitzàs magnetitzàssem magnetitzàsseu magnetitzàssim magnetitzàssiu magnetitzàvem magnetitzàveu magnetitzés magnetitzéssem magnetitzésseu magnetitzéssim magnetitzéssiu magnetitzí occ sept val v
магнетизирам
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
големина

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
магнети́чен

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
великолепен

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
нар

mai adv
ни́кога никога

maig n masc
май
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
майоне́за

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
величие

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
мажорен
Cap de l’exèrcit.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
иконо́м

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
болшинство мнозинство

mal n masc
зло
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
главобо́лие

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
бо́лен

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
бо́лест болест
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
бледен

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
зле

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
малахит

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
неприятност

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
несръчен

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
прокля́тие проклятие

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
прокли́нам
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ bal malentenc malentendran malentendre malentendrem malentendreu malentendria malentendrien malentendries malentendrà malentendràs malentendré malentendríem malentendríeu malentenem malentenen malentenent malenteneu malentenga malentenguem malentenguen malentenguera malentengueren malentengueres malentengues malentenguessen malentenguesses malentenguessin malentenguessis malentengueu malentengui malentenguin malentenguis malentengué malentenguérem malentenguéreu malentengués malentenguéssem malentenguésseu malentenguéssim malentenguéssiu malentenguí malentenia malentenien malentenies malentens malenteníem malenteníeu malentesa malenteses malentesos malentès malentén malentés occ val v
разбирам погрешно

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
ку́фар куфар

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
прокълнат

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
деформация

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
въпреки

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
зло́бен

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
зловреден
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
мре́жа
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

malmenar /ˌmaɫ.meˈna/ /ˌmaɫ.meˈnaɾ/ /ˌmaɫ.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malmena malmenada malmenades malmenam malmenant malmenar malmenara malmenaran malmenarem malmenaren malmenares malmenareu malmenaria malmenarien malmenaries malmenarà malmenaràs malmenaré malmenaríem malmenaríeu malmenassen malmenasses malmenassin malmenassis malmenat malmenats malmenau malmenava malmenaven malmenaves malmene malmenem malmenen malmenes malmenessen malmenesses malmenessin malmenessis malmeneu malmeni malmenin malmenis malmeno malmenà malmenàrem malmenàreu malmenàs malmenàssem malmenàsseu malmenàssim malmenàssiu malmenàvem malmenàveu malmenés malmenéssem malmenésseu malmenéssim malmenéssiu malmení malmèn occ sept val v
малтретиране

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
кошма́р кошмар

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
малц

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maltract maltracta maltractada maltractades maltractam maltractant maltractar maltractara maltractaran maltractarem maltractaren maltractares maltractareu maltractaria maltractarien maltractaries maltractarà maltractaràs maltractaré maltractaríem maltractaríeu maltractassen maltractasses maltractassin maltractassis maltractat maltractats maltractau maltractava maltractaven maltractaves maltracte maltractem maltracten maltractes maltractessen maltractesses maltractessin maltractessis maltracteu maltracti maltractin maltractis maltracto maltractà maltractàrem maltractàreu maltractàs maltractàssem maltractàsseu maltractàssim maltractàssiu maltractàvem maltractàveu maltractés maltractéssem maltractésseu maltractéssim maltractéssiu maltractí occ sept val v
държа се лошо с

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
бедро́

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
розоволила́в
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
розоволила́в
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
ковък

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
малария

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
зло́бен

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
злонамереност

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
ма́ма
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
свирка

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
маму́т

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
боза́йник бозайник

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
декре́т
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
мандари́на мандарина

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ adj masc
мандарин

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
мандарин
Alt funcionari de la Xina imperial.
мандари́н
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
за́повед

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
мандолина

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
кюфте

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
леност
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
че́люст

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manege manegem manegen maneges manegessen manegesses manegessin manegessis manegeu manegi manegin manegis manegés manegéssem manegésseu manegéssim manegéssiu manegí maneig maneja manejada manejades manejam manejant manejar manejara manejaran manejarem manejaren manejares manejareu manejaria manejarien manejaries manejarà manejaràs manejaré manejaríem manejaríeu manejassen manejasses manejassin manejassis manejat manejats manejau manejava manejaven manejaves manejo manejà manejàrem manejàreu manejàs manejàssem manejàsseu manejàssim manejàssiu manejàvem manejàveu occ sept val v
ръководя
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
ма́нга

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
манган

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
ма́нго

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
мания

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
психиатрична болница

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
демонстра́ция

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manifest manifesta manifestada manifestades manifestam manifestant manifestar manifestara manifestaran manifestarem manifestaren manifestares manifestareu manifestaria manifestarien manifestaries manifestarà manifestaràs manifestaré manifestaríem manifestaríeu manifestassen manifestasses manifestassin manifestassis manifestat manifestats manifestau manifestava manifestaven manifestaves manifeste manifestem manifesten manifestes manifestessen manifestesses manifestessin manifestessis manifesteu manifesti manifestin manifestis manifesto manifestà manifestàrem manifestàreu manifestàs manifestàssem manifestàsseu manifestàssim manifestàssiu manifestàvem manifestàveu manifestés manifestéssem manifestésseu manifestéssim manifestéssiu manifestí occ sept val v
показвам
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
белезници
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maniobr maniobra maniobrada maniobrades maniobram maniobrant maniobrar maniobrara maniobraran maniobrarem maniobraren maniobrares maniobrareu maniobraria maniobrarien maniobraries maniobrarà maniobraràs maniobraré maniobraríem maniobraríeu maniobrassen maniobrasses maniobrassin maniobrassis maniobrat maniobrats maniobrau maniobrava maniobraven maniobraves maniobre maniobrem maniobren maniobres maniobressen maniobresses maniobressin maniobressis maniobreu maniobri maniobrin maniobris maniobro maniobrà maniobràrem maniobràreu maniobràs maniobràssem maniobràsseu maniobràssim maniobràssiu maniobràvem maniobràveu maniobrés maniobréssem maniobrésseu maniobréssim maniobréssiu maniobrí occ sept val v
маневрирам
Operar amb les mans instruments o màquines.
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
манипулация

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
боравя
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
манеке́н
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
зае́мка
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

mans /ˈmans/ adj masc
питомен
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
одея́ло
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
ма́сло масло

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
ма́нтия

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
поддръжка

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
поддържам
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
отстоявам
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
ръ́чен
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
ръководство
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
ги́ра
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
ръкопи́с ръкопис

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
духало

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
ключа́р

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
маниа́к

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
маори
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
маори
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
ка́рта карта

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
лукав

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
грим
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
ха́рдуер

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
машинария

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
море морѐ

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
изумру́д

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
маратон марато́н

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
мрамор

marc /ˈmark/ n masc
марка
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
кадър
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
бе́лег
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
бележа
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
записвам точка
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
марсианец
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
майка
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
прили́в

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
замайване

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
седе́ф

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
паричка

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
марж

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
лимонова върбинка

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
кали́нка
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
мамино детенце
(despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ n fem
морски пейзаж
Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
военноморски сили
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marina marinada marinades marinam marinant marinar marinara marinaran marinarem marinaren marinares marinareu marinaria marinarien marinaries marinarà marinaràs marinaré marinaríem marinaríeu marinassen marinasses marinassin marinassis marinat marinats marinau marinava marinaven marinaves marine marinem marinen marines marinessen marinesses marinessin marinessis marineu marini marinin marinis marino marinà marinàrem marinàreu marinàs marinàssem marinàsseu marinàssim marinàssiu marinàvem marinàveu marinés marinéssem marinésseu marinéssim marinéssiu mariní marín occ sept val v
мариновам

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
моря́к
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
екипа́ж
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marit /maˈɾit/ n masc
мъж

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ adj
бра́чен

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
марки́за

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
марки́з

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
марока́нец
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
марока́нец
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
коч
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
кафяв
D'un color propi de la castanya.

marsopa de Burmeister n fem
бурмайстерова морска свиня

marsopa de Califòrnia n fem
калифорнийска морска свиня

marsopa de Dall n fem
белокоремна морска свиня

martell /maɾˈteʎ/ n masc
чук
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
чукам

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
мъченичество

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
марширувам
Desfilar.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
март
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
мо́рски
Relatiu al mar.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
мо́рски
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
саме́ц
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
талисман

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
мъ́жки мъжки
Que pertany al mascle.
мъжки
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
тъмница

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
тесто́
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) massacr massacra massacrada massacrades massacram massacrant massacrar massacrara massacraran massacrarem massacraren massacrares massacrareu massacraria massacrarien massacraries massacrarà massacraràs massacraré massacraríem massacraríeu massacrassen massacrasses massacrassin massacrassis massacrat massacrats massacrau massacrava massacraven massacraves massacre massacrem massacren massacres massacressen massacresses massacressin massacressis massacreu massacri massacrin massacris massacro massacrà massacràrem massacràreu massacràs massacràssem massacràsseu massacràssim massacràssiu massacràvem massacràveu massacrés massacréssem massacrésseu massacréssim massacréssiu massacrí occ sept val v
избивам

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
ма́сово кла́не

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
маджун
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massill massilla massillada massillades massillam massillant massillar massillara massillaran massillarem massillaren massillares massillareu massillaria massillarien massillaries massillarà massillaràs massillaré massillaríem massillaríeu massillassen massillasses massillassin massillassis massillat massillats massillau massillava massillaven massillaves massille massillem massillen massilles massillessen massillesses massillessin massillessis massilleu massilli massillin massillis massillo massillà massillàrem massillàreu massillàs massillàssem massillàsseu massillàssim massillàssiu massillàvem massillàveu massillés massilléssem massillésseu massilléssim massilléssiu massillí occ sept val v
маджуносвам

massís /maˈsis/ n masc
маси́в

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
дъ́вча
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
чикия

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
английски дог

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ n fem
храст

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
матра́к матрак
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
убивам
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
една́къв
Sense canvis.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
материал
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) materialitz materialitza materialitzada materialitzades materialitzam materialitzant materialitzar materialitzara materialitzaran materialitzarem materialitzaren materialitzares materialitzareu materialitzaria materialitzarien materialitzaries materialitzarà materialitzaràs materialitzaré materialitzaríem materialitzaríeu materialitzassen materialitzasses materialitzassin materialitzassis materialitzat materialitzats materialitzau materialitzava materialitzaven materialitzaves materialitze materialitzem materialitzen materialitzes materialitzessen materialitzesses materialitzessin materialitzessis materialitzeu materialitzi materialitzin materialitzis materialitzo materialitzà materialitzàrem materialitzàreu materialitzàs materialitzàssem materialitzàsseu materialitzàssim materialitzàssiu materialitzàvem materialitzàveu materialitzés materialitzéssem materialitzésseu materialitzéssim materialitzéssiu materialitzí occ sept val v
материализирам

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
ма́йчин
Relatiu a la mare.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
брак
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
матри́ца

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
маче́те

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
мате́рия вещество
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
предме́т
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
су́трин сутрин

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
боздуга́н
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
дървен чук
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
масон

maó /maˈo/ n masc
ту́хла тухла

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
кривуличене

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
механи́зъм

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mecanitz mecanitza mecanitzada mecanitzades mecanitzam mecanitzant mecanitzar mecanitzara mecanitzaran mecanitzarem mecanitzaren mecanitzares mecanitzareu mecanitzaria mecanitzarien mecanitzaries mecanitzarà mecanitzaràs mecanitzaré mecanitzaríem mecanitzaríeu mecanitzassen mecanitzasses mecanitzassin mecanitzassis mecanitzat mecanitzats mecanitzau mecanitzava mecanitzaven mecanitzaves mecanitze mecanitzem mecanitzen mecanitzes mecanitzessen mecanitzesses mecanitzessin mecanitzessis mecanitzeu mecanitzi mecanitzin mecanitzis mecanitzo mecanitzà mecanitzàrem mecanitzàreu mecanitzàs mecanitzàssem mecanitzàsseu mecanitzàssim mecanitzàssiu mecanitzàvem mecanitzàveu mecanitzés mecanitzéssem mecanitzésseu mecanitzéssim mecanitzéssiu mecanitzí occ sept val v
механизи́рам

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mecanografia mecanografiada mecanografiades mecanografiam mecanografiant mecanografiar mecanografiara mecanografiaran mecanografiarem mecanografiaren mecanografiares mecanografiareu mecanografiaria mecanografiarien mecanografiaries mecanografiarà mecanografiaràs mecanografiaré mecanografiaríem mecanografiaríeu mecanografiassen mecanografiasses mecanografiassin mecanografiassis mecanografiat mecanografiats mecanografiau mecanografiava mecanografiaven mecanografiaves mecanografie mecanografiem mecanografien mecanografies mecanografiessen mecanografiesses mecanografiessin mecanografiessis mecanografieu mecanografii mecanografio mecanografià mecanografiàrem mecanografiàreu mecanografiàs mecanografiàssem mecanografiàsseu mecanografiàssim mecanografiàssiu mecanografiàvem mecanografiàveu mecanografiés mecanografiéssem mecanografiésseu mecanografiéssim mecanografiéssiu mecanografií mecanografiï mecanografiïn mecanografiïs occ sept val v
пиша на машина

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
механи́чен

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
меха́ника механика

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
меда́л

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
лека́рство

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
медици́на медицина
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
целебен

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
средновеко́вен
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
посре́дствен

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
медитация
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medit medita meditada meditades meditam meditant meditar meditara meditaran meditarem meditaren meditares meditareu meditaria meditarien meditaries meditarà meditaràs meditaré meditaríem meditaríeu meditassen meditasses meditassin meditassis meditat meditats meditau meditava meditaven meditaves medite meditem mediten medites meditessen meditesses meditessin meditessis mediteu mediti meditin meditis medito medità meditàrem meditàreu meditàs meditàssem meditàsseu meditàssim meditàssiu meditàvem meditàveu medités meditéssem meditésseu meditéssim meditéssiu medití occ sept val v
медитирам

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
ко́стен мо́зък

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
меду́за

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
полови́на половина

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
майтнерий

mel n fem
мед

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
меланома

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
конфитю́р

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
мело́дия

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
дала́к

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ mel·líflua adj masc
сладкодумен

melé espontània n fem
меле

meló /məˈɫo/ n masc
пъ́пеш пъпеш

mem /ˈmɛm/ n masc
мем
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
част от [[тяло|тя́лото]]
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
част от [[тяло|тя́лото]]
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) memoritz memoritza memoritzada memoritzades memoritzam memoritzant memoritzar memoritzara memoritzaran memoritzarem memoritzaren memoritzares memoritzareu memoritzaria memoritzarien memoritzaries memoritzarà memoritzaràs memoritzaré memoritzaríem memoritzaríeu memoritzassen memoritzasses memoritzassin memoritzassis memoritzat memoritzats memoritzau memoritzava memoritzaven memoritzaves memoritze memoritzem memoritzen memoritzes memoritzessen memoritzesses memoritzessin memoritzessis memoritzeu memoritzi memoritzin memoritzis memoritzo memoritzà memoritzàrem memoritzàreu memoritzàs memoritzàssem memoritzàsseu memoritzàssim memoritzàssiu memoritzàvem memoritzàveu memoritzés memoritzéssem memoritzésseu memoritzéssim memoritzéssiu memoritzí occ sept val v
запаметя́вам

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
па́мет памет

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
руда
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
менделе́вий

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
мени́скус
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
столова
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
ям храня се
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
менструа́ция

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
ежеме́сечно

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
ум

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
копривка
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
мисловен
Relatiu a la ment.

mentida /menˈti.ða/ n fem
лъжа́
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
лъжа́ лъжа
Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
докато
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentó /menˈto/ n masc
брада́

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
без

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
минус

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
достоен за презрение

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menysprea menyspreada menyspreades menyspream menyspreant menysprear menyspreara menysprearan menysprearem menysprearen menyspreares menyspreareu menysprearia menysprearien menysprearies menysprearà menysprearàs menysprearé menysprearíem menysprearíeu menyspreassen menyspreasses menyspreassin menyspreassis menyspreat menyspreats menyspreau menyspreava menyspreaven menyspreaves menyspree menyspreem menyspreen menysprees menyspreessen menyspreesses menyspreessin menyspreessis menyspreeu menysprei menyspreo menyspreà menyspreàrem menyspreàreu menyspreàs menyspreàssem menyspreàsseu menyspreàssim menyspreàssiu menyspreàvem menyspreàveu menyspreés menyspreéssem menyspreésseu menyspreéssim menyspreéssiu menyspreí menyspreï menyspreïn menyspreïs occ sept val v
презира́м

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
презре́ние

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
меню́

mer /ˈmer/ adj masc
само

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
чудо

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
поразителен

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
търго́вец

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
стока

mercat /meɾˈkat/ n masc
паза́р
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
че́рен паза́р

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
наемен войник

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
галантерия

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
живак

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ adj
живачен
Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.
Relatiu o pertanyent a l'element químic mercuri.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
лайно́ лайно
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
разбити белтъци

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
меридиа́н

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
кос
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
зъбер
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
меджит

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
заслужа́вам

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
мероним

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
месец

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
смесвам
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
джами́я джамия

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
меси́я

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
учи́тел
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
госпо́дарка
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
домаки́ня

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
изме́рване

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
измервам

metall /meˈtaʎ/ n masc
метал

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
метаези́к

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
металургия

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metamorfosa metamorfosada metamorfosades metamorfosam metamorfosant metamorfosar metamorfosara metamorfosaran metamorfosarem metamorfosaren metamorfosares metamorfosareu metamorfosaria metamorfosarien metamorfosaries metamorfosarà metamorfosaràs metamorfosaré metamorfosaríem metamorfosaríeu metamorfosassen metamorfosasses metamorfosassin metamorfosassis metamorfosat metamorfosats metamorfosau metamorfosava metamorfosaven metamorfosaves metamorfose metamorfosem metamorfosen metamorfoses metamorfosessen metamorfosesses metamorfosessin metamorfosessis metamorfoseu metamorfosi metamorfosin metamorfosis metamorfoso metamorfosà metamorfosàrem metamorfosàreu metamorfosàs metamorfosàssem metamorfosàsseu metamorfosàssim metamorfosàssiu metamorfosàvem metamorfosàveu metamorfosés metamorfoséssem metamorfosésseu metamorfoséssim metamorfoséssiu metamorfosí metamorfòs occ sept val v
превръщам

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
метаморфоза
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
метаморфни

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
метеор

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
метеори́т метеорит

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
лекар
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
методист

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
ме́тър метър

metre quadrat n masc
квадратен метър

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
метро

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
столичен
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
столичен
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
метроном

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
фити́л
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
мета́фора метафора

mexicà n masc
мексиканец
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
слюда
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
майму́н майму́на
Simi de cua llarga i prènsil.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ micronèsia adj masc
микронезиец
Relatiu o pertanyent a Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ n masc
микронезиец
Persona que habita o és originària de Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
микрофо́н микрофон

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
малоуста писия
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
големина́
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
нишесте

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
половин
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
половин
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
среда
Punt central que té la mateixa distància a cada extrem.
половин
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
половин
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
обяд
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
мигре́на

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) migr migra migrada migrades migram migrant migrar migrara migraran migrarem migraren migrares migrareu migraria migrarien migraries migrarà migraràs migraré migraríem migraríeu migrassen migrasses migrassin migrassis migrat migrats migrau migrava migraven migraves migre migrem migren migres migressen migresses migressin migressis migreu migri migrin migris migro migrà migràrem migràreu migràs migràssem migràsseu migràssim migràssiu migràvem migràveu migrés migréssem migrésseu migréssim migréssiu migrí occ sept val v
мигрирам

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ migratòria adj masc
мигриращ

mil number
хиляда
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
милиард

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
милионе́р

militant /mi.ɫiˈtan/ /mi.ɫiˈtant/ adj
агресивен

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
вое́нен
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
войни́к
Persona que forma part d'un exèrcit.

militància /mi.ɫiˈtan.si.a/ /mi.ɫiˈtan.si.ə/ n fem
войнственост

milió number masc
милион

mill /ˈmiʎ/ n masc
просо́

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
ми́ля

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
по-добър
En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) millor millora millorada millorades milloram millorant millorar millorara milloraran millorarem milloraren millorares millorareu milloraria millorarien milloraries millorarà milloraràs milloraré milloraríem milloraríeu millorassen millorasses millorassin millorassis millorat millorats millorau millorava milloraven milloraves millore millorem milloren millores milloressen milloresses milloressin milloressis milloreu millori millorin milloris milloro millorà milloràrem milloràreu milloràs milloràssem milloràsseu milloràssim milloràssiu milloràvem milloràveu millorés milloréssem millorésseu milloréssim milloréssiu millorí occ sept val v
подобря
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·li- prefix
мили-

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
ми́лисекунда

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
милиме́тър

milà /miˈɫa/ n masc
ка́ня
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
мимикрия

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
ми́на рудник

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) min mina minada minades minam minant minar minara minaran minarem minaren minares minareu minaria minarien minaries minarà minaràs minaré minaríem minaríeu minassen minasses minassin minassis minat minats minau minava minaven minaves mine minem minen mines minessen minesses minessin minessis mineu mini minin minis mino minà minàrem minàreu minàs minàssem minàsseu minàssim minàssiu minàvem minàveu minés minéssem minésseu minéssim minéssiu miní occ sept val v
добивам
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
минаре

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
минера́л
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
минно дело

mini /ˈmi.ni/ n masc
миниум

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
миниатюра

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minimitz minimitza minimitzada minimitzades minimitzam minimitzant minimitzar minimitzara minimitzaran minimitzarem minimitzaren minimitzares minimitzareu minimitzaria minimitzarien minimitzaries minimitzarà minimitzaràs minimitzaré minimitzaríem minimitzaríeu minimitzassen minimitzasses minimitzassin minimitzassis minimitzat minimitzats minimitzau minimitzava minimitzaven minimitzaves minimitze minimitzem minimitzen minimitzes minimitzessen minimitzesses minimitzessin minimitzessis minimitzeu minimitzi minimitzin minimitzis minimitzo minimitzà minimitzàrem minimitzàreu minimitzàs minimitzàssem minimitzàsseu minimitzàssim minimitzàssiu minimitzàvem minimitzàveu minimitzés minimitzéssem minimitzésseu minimitzéssim minimitzéssiu minimitzí occ sept val v
затварям
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
министе́рски съве́т

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
малцинство

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
щателен
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
минута

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
минутна стрелка

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
мъничък

miol /miˈɔɫ/ n masc
мяу

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
чу́до

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
по́глед

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
огледало
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
гле́дам гледам
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
мира́ж
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
смирна

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
мизантро́п

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
разнообразен

miscel·lània /mi.seɫˈɫa.ni.a/ /mi.seˈɫa.ni.a/ /mi.səɫˈɫa.ni.ə/ /mi.səˈɫa.ni.ə/ /mis.səɫˈɫa.ni.ə/ n fem
смесица

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
женомра́зие

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
ме́са

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
съобще́ние съобщение

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
пра́теник

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
мисионе́р

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
послание

missió n fem
ми́сия

misteri n masc
мисте́рия
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
таи́нствен

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
кибри́т кибрит
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
мизандрия

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
неща́стие
Situació de pobresa.

mite n masc
мит
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitig mitiga mitigada mitigades mitigam mitigant mitigar mitigara mitigaran mitigarem mitigaren mitigares mitigareu mitigaria mitigarien mitigaries mitigarà mitigaràs mitigaré mitigaríem mitigaríeu mitigassen mitigasses mitigassin mitigassis mitigat mitigats mitigau mitigava mitigaven mitigaves mitigo mitigue mitiguem mitiguen mitigues mitiguessen mitiguesses mitiguessin mitiguessis mitigueu mitigui mitiguin mitiguis mitigués mitiguéssem mitiguésseu mitiguéssim mitiguéssiu mitiguí mitigà mitigàrem mitigàreu mitigàs mitigàssem mitigàsseu mitigàssim mitigàssiu mitigàvem mitigàveu occ sept val v
облекчавам

mitja lluna n masc
полуме́сец
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
начин
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
полуно́щ

mitjà adj
сре́ден
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
бога́тство
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
чорап

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
митология

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
митоза

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
мнемоника

moai /moˈaj/ n masc
моа́и

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
подвижен
Relatiu als béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
мобилност

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
со́пол
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
къ̀рпичка
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
мо́да
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
моде́л

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) modelitz modelitza modelitzada modelitzades modelitzam modelitzant modelitzar modelitzara modelitzaran modelitzarem modelitzaren modelitzares modelitzareu modelitzaria modelitzarien modelitzaries modelitzarà modelitzaràs modelitzaré modelitzaríem modelitzaríeu modelitzassen modelitzasses modelitzassin modelitzassis modelitzat modelitzats modelitzau modelitzava modelitzaven modelitzaves modelitze modelitzem modelitzen modelitzes modelitzessen modelitzesses modelitzessin modelitzessis modelitzeu modelitzi modelitzin modelitzis modelitzo modelitzà modelitzàrem modelitzàreu modelitzàs modelitzàssem modelitzàsseu modelitzàssim modelitzàssiu modelitzàvem modelitzàveu modelitzés modelitzéssem modelitzésseu modelitzéssim modelitzéssiu modelitzí occ sept val v
моделирам

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moder modera moderada moderades moderam moderant moderar moderara moderaran moderarem moderaren moderares moderareu moderaria moderarien moderaries moderarà moderaràs moderaré moderaríem moderaríeu moderassen moderasses moderassin moderassis moderat moderats moderau moderava moderaven moderaves modere moderem moderen moderes moderessen moderesses moderessin moderessis modereu moderi moderin moderis modero moderà moderàrem moderàreu moderàs moderàssem moderàsseu moderàssim moderàssiu moderàvem moderàveu moderés moderéssem moderésseu moderéssim moderéssiu moderí occ sept val v
модерирам

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
моде́рен
Relatiu al temps present o recent.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modernitz modernitza modernitzada modernitzades modernitzam modernitzant modernitzar modernitzara modernitzaran modernitzarem modernitzaren modernitzares modernitzareu modernitzaria modernitzarien modernitzaries modernitzarà modernitzaràs modernitzaré modernitzaríem modernitzaríeu modernitzassen modernitzasses modernitzassin modernitzassis modernitzat modernitzats modernitzau modernitzava modernitzaven modernitzaves modernitze modernitzem modernitzen modernitzes modernitzessen modernitzesses modernitzessin modernitzessis modernitzeu modernitzi modernitzin modernitzis modernitzo modernitzà modernitzàrem modernitzàreu modernitzàs modernitzàssem modernitzàsseu modernitzàssim modernitzàssiu modernitzàvem modernitzàveu modernitzés modernitzéssem modernitzésseu modernitzéssim modernitzéssiu modernitzí occ sept val v
модернизирам

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
изменям

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modul modula modulada modulades modulam modulant modular modulara modularan modularem modularen modulares modulareu modularia modularien modularies modularà modularàs modularé modularíem modularíeu modulassen modulasses modulassin modulassis modulat modulats modulau modulava modulaven modulaves module modulem modulen modules modulessen modulesses modulessin modulessis moduleu moduli modulin modulis modulo modulà modulàrem modulàreu modulàs modulàssem modulàsseu modulàssim modulàssiu modulàvem modulàveu modulés moduléssem modulésseu moduléssim moduléssiu modulí occ sept val v
модилирам
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
скро́мност

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
скунс скункс

moixera de pastor n fem
брекина

mol /ˈmɔɫ/ n masc
мол
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
воденичен камък
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
точилен камък
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
кътен
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
меля

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
безпокоя

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
моли́бден

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
воденичар

moll adj masc
мо́кър
Ple d'aigua.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
троха́
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
мъх
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
мно́го много
En gran quantitat o nombre.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
мекоте́ло

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
моле́кула молекула
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
ме́лница мелница

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
миг

momeria /mo.meˈɾi.a/ /mu.məˈɾi.ə/ n fem
пантомима

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) momific momifica momificada momificades momificam momificant momificar momificara momificaran momificarem momificaren momificares momificareu momificaria momificarien momificaries momificarà momificaràs momificaré momificaríem momificaríeu momificassen momificasses momificassin momificassis momificat momificats momificau momificava momificaven momificaves momifico momificà momificàrem momificàreu momificàs momificàssem momificàsseu momificàssim momificàssiu momificàvem momificàveu momifique momifiquem momifiquen momifiques momifiquessen momifiquesses momifiquessin momifiquessis momifiqueu momifiqui momifiquin momifiquis momifiqués momifiquéssem momifiquésseu momifiquéssim momifiquéssiu momifiquí occ sept val v
мумифицирам

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
мона́рхия монархия
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
моне́та монета

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
да́мска ча́нта
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
манасти́р манастир

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
валу́тен

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
боб

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
Монголски език
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
батат

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
монитор
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
монахи́ня калугерка

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
калу́гер

monofòbia /mo.noˈfɔ.bi.a/ /mo.noˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
монофобия
Fòbia a la soledat.

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monolog monologa monologada monologades monologam monologant monologar monologara monologaran monologarem monologaren monologares monologareu monologaria monologarien monologaries monologarà monologaràs monologaré monologaríem monologaríeu monologassen monologasses monologassin monologassis monologat monologats monologau monologava monologaven monologaves monologo monologue monologuem monologuen monologues monologuessen monologuesses monologuessin monologuessis monologueu monologui monologuin monologuis monologués monologuéssem monologuésseu monologuéssim monologuéssiu monologuí monologà monologàrem monologàreu monologàs monologàssem monologàsseu monologàssim monologàssiu monologàvem monologàveu occ sept val v
говоря си сам

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
скейтборд

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monopolitz monopolitza monopolitzada monopolitzades monopolitzam monopolitzant monopolitzar monopolitzara monopolitzaran monopolitzarem monopolitzaren monopolitzares monopolitzareu monopolitzaria monopolitzarien monopolitzaries monopolitzarà monopolitzaràs monopolitzaré monopolitzaríem monopolitzaríeu monopolitzassen monopolitzasses monopolitzassin monopolitzassis monopolitzat monopolitzats monopolitzau monopolitzava monopolitzaven monopolitzaves monopolitze monopolitzem monopolitzen monopolitzes monopolitzessen monopolitzesses monopolitzessin monopolitzessis monopolitzeu monopolitzi monopolitzin monopolitzis monopolitzo monopolitzà monopolitzàrem monopolitzàreu monopolitzàs monopolitzàssem monopolitzàsseu monopolitzàssim monopolitzàssiu monopolitzàvem monopolitzàveu monopolitzés monopolitzéssem monopolitzésseu monopolitzéssim monopolitzéssiu monopolitzí occ sept val v
монополизирам

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
чудо́вище

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
мусон

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
черного́рец
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
черного́рец
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
па́метник

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
величествен

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
доброде́телен

moralitat n fem
мора́л

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
моравски
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
моравски
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordentar /mor.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈtaɾ/ /moɾ.ðənˈta/ /mur.dənˈta/ /mur.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mordent mordenta mordentada mordentades mordentam mordentant mordentar mordentara mordentaran mordentarem mordentaren mordentares mordentareu mordentaria mordentarien mordentaries mordentarà mordentaràs mordentaré mordentaríem mordentaríeu mordentassen mordentasses mordentassin mordentassis mordentat mordentats mordentau mordentava mordentaven mordentaves mordente mordentem mordenten mordentes mordentessen mordentesses mordentessin mordentessis mordenteu mordenti mordentin mordentis mordento mordentà mordentàrem mordentàreu mordentàs mordentàssem mordentàsseu mordentàssim mordentàssiu mordentàvem mordentàveu mordentés mordentéssem mordentésseu mordentéssim mordentéssiu mordentí occ sept val v
байцвам

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
морфема

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
морфин

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
морфология

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
умѝрам
Deixar d'existir, cessar.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
морж

mort adj masc
мъ́ртъв
Que no viu.

mort n fem
смърт
Fi de la vida.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
мортаде́ла

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
простосмъртен
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
смъртност

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ adv
убийствено

mosca /ˈmos.kə/ n fem
муха́ муха
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
мискет

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
московий

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
моско́вски
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
моско́вски
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
мускет

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
кома́р
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
ухапване
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
отха́пвам хапя
Clavar les dents en alguna cosa.

most /ˈmost/ n masc
шира

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
горчи́ца

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
муста́к

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
невесту́лка невестулка

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
образец
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
взимане на проба

mot n masc
ду́ма

motiu /muˈtiw/ n masc
моти́в
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
мотива́ция мотивация

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motiu motiv motiva motivada motivades motivam motivant motivar motivara motivaran motivarem motivaren motivares motivareu motivaria motivarien motivaries motivarà motivaràs motivaré motivaríem motivaríeu motivassen motivasses motivassin motivassis motivat motivats motivau motivava motivaven motivaves motive motivem motiven motives motivessen motivesses motivessin motivessis motiveu motivi motivin motivis motivo motivà motivàrem motivàreu motivàs motivàssem motivàsseu motivàssim motivàssiu motivàvem motivàveu motivés motivéssem motivésseu motivéssim motivéssiu motiví occ sept val v
мотивирам

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
калъп

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
мотоциклет

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
мотоспорт

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
мото́р
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
кръстословица

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
раница

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
бунт

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
дви́жа се
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
движе́ние движение
Acció de moure.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mud muda mudada mudades mudam mudant mudar mudara mudaran mudarem mudaren mudares mudareu mudaria mudarien mudaries mudarà mudaràs mudaré mudaríem mudaríeu mudassen mudasses mudassin mudassis mudat mudats mudau mudava mudaven mudaves mude mudem muden mudes mudessen mudesses mudessin mudessis mudeu mudi mudin mudis mudo mudà mudàrem mudàreu mudàs mudàssem mudàsseu mudàssim mudàssiu mudàvem mudàveu mudés mudéssem mudésseu mudéssim mudéssiu mudí occ sept val v
местя
Canviar de domicili.

mugró n masc
бо́зка

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
мокря
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
жена́

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
гло́ба

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mult multa multada multades multam multant multar multara multaran multarem multaren multares multareu multaria multarien multaries multarà multaràs multaré multaríem multaríeu multassen multasses multassin multassis multat multats multau multava multaven multaves multe multem multen multes multessen multesses multessin multessis multeu multi multin multis multo multà multàrem multàreu multàs multàssem multàsseu multàssim multàssiu multàvem multàveu multés multéssem multésseu multéssim multéssiu multí occ sept val v
глобявам

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
мултикултурали́зъм

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
многонациона́лен

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
умноже́ние

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) multiplic multiplica multiplicada multiplicades multiplicam multiplicant multiplicar multiplicara multiplicaran multiplicarem multiplicaren multiplicares multiplicareu multiplicaria multiplicarien multiplicaries multiplicarà multiplicaràs multiplicaré multiplicaríem multiplicaríeu multiplicassen multiplicasses multiplicassin multiplicassis multiplicat multiplicats multiplicau multiplicava multiplicaven multiplicaves multiplico multiplicà multiplicàrem multiplicàreu multiplicàs multiplicàssem multiplicàsseu multiplicàssim multiplicàssiu multiplicàvem multiplicàveu multiplique multipliquem multipliquen multipliques multipliquessen multipliquesses multipliquessin multipliquessis multipliqueu multipliqui multipliquin multipliquis multipliqués multipliquéssem multipliquésseu multipliquéssim multipliquéssiu multipliquí occ sept val v
размножавам се

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
световен
Relatiu a tot el món.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
по целия свят

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
гра́дски
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi n masc
община́

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
боеприпа́си

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
планина

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
плани́нски

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
монтирам
Armar, acoblar les parts d’un objecte.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
доя

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
дува́р
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
стена́
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
мирт

murí adj masc
ми́ши

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
муза

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
мида

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
му́скулен

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
мускулату́ра

musell n masc
муцуна

museu /muˈzew/ n masc
музе́й музей
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
мю́зикъл
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussol n masc
обикновена кукумявка
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
мюсюлма́нин мюсюлма́нка
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
мюсюлма́нин мюсюлма́нка
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
ням

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
немота

mà n fem
ръка́ ръка
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
ма́гия магия

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
магически

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
дръжка
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
маркуч
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
воден смерч
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga n fem
ръка́в

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
маши́на машина

màquina de cosir n fem
ше́вна маши́на

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
маркетинг

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
мъчени́к мъченик

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
ма́ска маска
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
ма́чта

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
максимален

mèdic adj masc
медици́нски
Que té relació amb la medicina.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
заслуга

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
ме́тод

mètode comparatiu n masc
сравнително-исторически метод

mèu /ˈmɛw/ Interjection
мя́у

més adv
повече
Diferència comparativa per excés.

mínim /ˈmi.nim/ adj masc
минимален

místic /ˈmis.tik/ adj masc
загадъчен

mític /ˈmi.tik/ adj masc
мити́чески

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
мобилен
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
модем

mòdul n masc
мо́дул

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
му́мия мумия

món n masc
свят
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
кратно
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
кратно
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
кратно
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
му́скул мускул

músic /ˈmu.zik/ n masc
музика́нт

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
му́зика музика
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
държа́вен

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
национали́зъм

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
национали́ст
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
национали́ст
Partidari del nacionalisme.

nacionalment /na.si.oˌnaɫˈmen/ /na.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
общонародно

nació /na.siˈo/ n fem
на́ция
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
седе́ф

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
коледен

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
бе́бе

naixement n masc
ра́ждане

nap n masc
ря́па
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
но́здра

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
нарвал

nas n masc
нос
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
сметана
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
плуване

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
бут

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
приро́да природа
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
бека́р
Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
естествено

nau n fem
кораб
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
неф
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
корабокруше́ние

naval /naˈvaɫ/ /naˈβaɫ/ /nəˈvaɫ/ /nəˈβaɫ/ adj
военно морски

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
навигация

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
плавам

navicular /na.vi.kuˈɫaɾ/ /na.βi.kuˈɫar/ /na.βi.kuˈɫaɾ/ /nə.vi.kuˈɫaɾ/ /nə.βi.kuˈɫar/ adj
лодковиден

nazi /ˈna.zi/ n neut
наци́ст

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
простоду́шен

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
пле́менница племенница

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
пле́менник племенник

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
необходи́м

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
тря́бва

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
ну̀жда

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
непременно

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
некроза

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
дисекция

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
плу́вам плувам

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
отказ

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neg nega negada negades negam negant negar negara negaran negarem negaren negares negareu negaria negarien negaries negarà negaràs negaré negaríem negaríeu negassen negasses negassin negassis negat negats negau negava negaven negaves nego negue neguem neguen negues neguessen neguesses neguessin neguessis negueu negui neguin neguis negués neguéssem neguésseu neguéssim neguéssiu neguí negà negàrem negàreu negàs negàssem negàsseu negàssim negàssiu negàvem negàveu occ sept val v
отри́чам
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
негати́вен
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
негати́вен
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negativisme /ne.ɣa.tiˈviz.me/ /ne.ɣa.tiˈβiz.me/ /nə.ɣə.tiˈviz.mə/ /nə.ɣə.tiˈβiz.mə/ n masc
негативизъм

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
занемарявам
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
немарливост

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
преговор

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
уговарям
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
черен черно
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
дете́ дете
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
неодим

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
неологизъм

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
неонаци́ст

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
неонацизъм

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
нептуний

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
нерв
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
на нервите
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
чист
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
чистота́

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
чи́стя

neu n fem
сняг

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
вафла
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
невро-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
невронаука

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
невроло́гия

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
неврон

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
нервно заболяване

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
невро́за

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
неутра́лност

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neutralitz neutralitza neutralitzada neutralitzades neutralitzam neutralitzant neutralitzar neutralitzara neutralitzaran neutralitzarem neutralitzaren neutralitzares neutralitzareu neutralitzaria neutralitzarien neutralitzaries neutralitzarà neutralitzaràs neutralitzaré neutralitzaríem neutralitzaríeu neutralitzassen neutralitzasses neutralitzassin neutralitzassis neutralitzat neutralitzats neutralitzau neutralitzava neutralitzaven neutralitzaves neutralitze neutralitzem neutralitzen neutralitzes neutralitzessen neutralitzesses neutralitzessin neutralitzessis neutralitzeu neutralitzi neutralitzin neutralitzis neutralitzo neutralitzà neutralitzàrem neutralitzàreu neutralitzàs neutralitzàssem neutralitzàsseu neutralitzàssim neutralitzàssiu neutralitzàvem neutralitzàveu neutralitzés neutralitzéssem neutralitzésseu neutralitzéssim neutralitzéssiu neutralitzí occ sept val v
неутрализирам

neutrí n masc
неутрино

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
неутрон

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
снеговалеж

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
вали сняг

newton /ˈniw.ton/ n masc
ню́тон

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
връзка

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
новак

neó /nəˈo/ n masc
нео́н неон

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
нигери́йски
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
нигери́йски
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
некромантия

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
нимба
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
нимфа

nina /ˈni.na/ n fem
ку́кла
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
ни́кой

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
ку́кла
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
ку́кла
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
сне́жен чове́к снежен човек

niobi n masc
нио́бий

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
никелирам

nit n fem
нощ
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
нитрат

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
азот

niu n masc
гнездо́ гнездо
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
ниво́

no adv
не
Partícula de negació o contradicció.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
небитие

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
нобе́лий

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
благоро́ден
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
аристокра́ция
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
вреден

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
въ́зглед
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
но́щен

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
оба́че

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
момиче

nom /ˈnom/ n masc
име
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
ѝме име
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
со́бствено и́ме

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
коли́чество

nombre atòmic n masc
атомен номер

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
многобро́ен

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
номенклату́ра

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
имени́телен

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
именителен падеж

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
са́мо

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
снаха́

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
деветдесет

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
деветдесети

nord n masc
се́вер север

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
северноамерика́нски
De l'Amèrica del Nord.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
северноамерика́нски
Natural de l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
севернокоре́йски

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
северои́зток

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
северозапад

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
правило

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
нормален
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
нормалност

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
нормализация

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) normalitz normalitza normalitzada normalitzades normalitzam normalitzant normalitzar normalitzara normalitzaran normalitzarem normalitzaren normalitzares normalitzareu normalitzaria normalitzarien normalitzaries normalitzarà normalitzaràs normalitzaré normalitzaríem normalitzaríeu normalitzassen normalitzasses normalitzassin normalitzassis normalitzat normalitzats normalitzau normalitzava normalitzaven normalitzaves normalitze normalitzem normalitzen normalitzes normalitzessen normalitzesses normalitzessin normalitzessis normalitzeu normalitzi normalitzin normalitzis normalitzo normalitzà normalitzàrem normalitzàreu normalitzàs normalitzàssem normalitzàsseu normalitzàssim normalitzàssiu normalitzàvem normalitzàveu normalitzés normalitzéssem normalitzésseu normalitzéssim normalitzéssiu normalitzí occ sept val v
нормализирам

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
обикновено

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
нормативен

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
норвежки норвежец
Relatiu o pertanyent a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
ни́е

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
наш

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
носта́лгия

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
бележка
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
но́та
Cada un dels elements de l'escala musical.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
забележим
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
нота́риус

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
лоша слава

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
новини́

nou adj masc
нов
Recent, modern, que implica novetat.

nou number
девет
(cardinal) Vuit més un.

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
новороде́н

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
рома́н роман

novel·la gràfica n fem
графичен роман

novel·lar /no.veɫˈɫaɾ/ /no.vəɫˈɫa/ /no.βeɫˈɫa/ /no.βeˈɫa/ /nu.vəɫˈɫa/ /nu.βəɫˈɫa/ /nu.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) novel novel·la novel·lada novel·lades novel·lam novel·lant novel·lar novel·lara novel·laran novel·larem novel·laren novel·lares novel·lareu novel·laria novel·larien novel·laries novel·larà novel·laràs novel·laré novel·laríem novel·laríeu novel·lassen novel·lasses novel·lassin novel·lassis novel·lat novel·lats novel·lau novel·lava novel·laven novel·laves novel·le novel·lem novel·len novel·les novel·lessen novel·lesses novel·lessin novel·lessis novel·leu novel·li novel·lin novel·lis novel·lo novel·là novel·làrem novel·làreu novel·làs novel·làssem novel·làsseu novel·làssim novel·làssiu novel·làvem novel·làveu novel·lés novel·léssem novel·lésseu novel·léssim novel·léssiu novel·lí occ sept val v
романизирам

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
белетри́ст

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
ноември
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
деве́ти

nu adj masc
гол
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
я́дрен

nucli /ˈnu.kli/ n masc
ядро

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
голота́

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) numer numera numerada numerades numeram numerant numerar numerara numeraran numerarem numeraren numerares numerareu numeraria numerarien numeraries numerarà numeraràs numeraré numeraríem numeraríeu numerassen numerasses numerassin numerassis numerat numerats numerau numerava numeraven numeraves numere numerem numeren numeres numeressen numeresses numeressin numeressis numereu numeri numerin numeris numero numerà numeràrem numeràreu numeràs numeràssem numeràsseu numeràssim numeràssiu numeràvem numeràveu numerés numeréssem numerésseu numeréssim numeréssiu numerí occ sept val v
номерирам

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
нумизматика
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
цифров

nus n masc
въ̀зел
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
го́рдиев въ́зел

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
жени́х младоженец

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
чеиз
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
издутина

nyu /ˈɲu/ n masc
гну

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
корабокрушенец

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
гадене
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
мореплавателен

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
ра́ждам се
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
внук

néta /ˈne.ta/ n fem
внучка

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
ниша

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
никел

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
нома́дски
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
нома́дски
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
платежна ведомост
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

nònius /ˈnɔ.niws/ n masc
нониус

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
северен
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
но́мер
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
бу́лка годени́ца

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
облак
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
или
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
оазис

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ bal n-occ obeeix obeeixen obeeixes obeeixi obeeixin obeeixis obeeixo obeesc obeesqui obeesquin obeesquis obeint obeir obeiran obeirem obeireu obeiria obeirien obeiries obeirà obeiràs obeiré obeiríem obeiríeu obeí obeíem obeíeu obeírem obeíreu obeís obeíssem obeísseu obeíssim obeíssiu obeïa obeïda obeïdes obeïen obeïes obeïguem obeïgueu obeïm obeïra obeïren obeïres obeïsc obeïsca obeïsquen obeïsques obeïssen obeïsses obeïssin obeïssis obeït obeïts obeïu obeïx obeïxen obeïxes obeïxo occ sept val v
подчинявам

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
обелиск

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
отво́рен отворен

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
затлъстяване

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
вещ

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
обекти́вен обективен
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
цел
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
обектив
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
обективност

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ obliqua adj masc
заобиколен
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
забра́вя
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
задълже́ние

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) oblig obliga obligada obligades obligam obligant obligar obligara obligaran obligarem obligaren obligares obligareu obligaria obligarien obligaries obligarà obligaràs obligaré obligaríem obligaríeu obligassen obligasses obligassin obligassis obligat obligats obligau obligava obligaven obligaves obligo obligue obliguem obliguen obligues obliguessen obliguesses obliguessin obliguessis obligueu obligui obliguin obliguis obligués obliguéssem obliguésseu obliguéssim obliguéssiu obliguí obligà obligàrem obligàreu obligàs obligàssem obligàsseu obligàssim obligàssiu obligàvem obligàveu occ sept val v
принужда́вам

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ obligatòria adj masc
задължителен

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
забраванство

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
продълговат

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obnubil obnubila obnubilada obnubilades obnubilam obnubilant obnubilar obnubilara obnubilaran obnubilarem obnubilaren obnubilares obnubilareu obnubilaria obnubilarien obnubilaries obnubilarà obnubilaràs obnubilaré obnubilaríem obnubilaríeu obnubilassen obnubilasses obnubilassin obnubilassis obnubilat obnubilats obnubilau obnubilava obnubilaven obnubilaves obnubile obnubilem obnubilen obnubiles obnubilessen obnubilesses obnubilessin obnubilessis obnubileu obnubili obnubilin obnubilis obnubilo obnubilà obnubilàrem obnubilàreu obnubilàs obnubilàssem obnubilàsseu obnubilàssim obnubilàssiu obnubilàvem obnubilàveu obnubilés obnubiléssem obnubilésseu obnubiléssim obnubiléssiu obnubilí occ sept val v
замайвам

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
обой

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
изделие

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
отвара́чка

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
отварям

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
гадост
Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
неприли́чен

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
наблюде́ние
Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) observ observa observada observades observam observant observar observara observaran observarem observaren observares observareu observaria observarien observaries observarà observaràs observaré observaríem observaríeu observassen observasses observassin observassis observat observats observau observava observaven observaves observe observem observen observes observessen observesses observessin observessis observeu observi observin observis observo observà observàrem observàreu observàs observàssem observàsseu observàssim observàssiu observàvem observàveu observés observéssem observésseu observéssim observéssiu observí occ sept val v
отбелязвам
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsession obsessiona obsessionada obsessionades obsessionam obsessionant obsessionar obsessionara obsessionaran obsessionarem obsessionaren obsessionares obsessionareu obsessionaria obsessionarien obsessionaries obsessionarà obsessionaràs obsessionaré obsessionaríem obsessionaríeu obsessionassen obsessionasses obsessionassin obsessionassis obsessionat obsessionats obsessionau obsessionava obsessionaven obsessionaves obsessione obsessionem obsessionen obsessiones obsessionessen obsessionesses obsessionessin obsessionessis obsessioneu obsessioni obsessionin obsessionis obsessiono obsessionà obsessionàrem obsessionàreu obsessionàs obsessionàssem obsessionàsseu obsessionàssim obsessionàssiu obsessionàvem obsessionàveu obsessionés obsessionéssem obsessionésseu obsessionéssim obsessionéssiu obsessioní occ sept val v
завладявам

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
мания

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
обсидиан

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
излязъл от употреба

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
препя́тствие

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
акушерство

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
блокиране

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ adj masc
затрудняващ

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ bal n-occ obstrueix obstrueixen obstrueixes obstrueixi obstrueixin obstrueixis obstrueixo obstruesc obstruesqui obstruesquin obstruesquis obstruint obstruir obstruiran obstruirem obstruireu obstruiria obstruirien obstruiries obstruirà obstruiràs obstruiré obstruiríem obstruiríeu obstruí obstruíem obstruíeu obstruírem obstruíreu obstruís obstruíssem obstruísseu obstruíssim obstruíssiu obstruïa obstruïda obstruïdes obstruïen obstruïes obstruïguem obstruïgueu obstruïm obstruïra obstruïren obstruïres obstruïsc obstruïsca obstruïsquen obstruïsques obstruïssen obstruïsses obstruïssin obstruïssis obstruït obstruïts obstruïu obstruïx obstruïxen obstruïxes obstruïxo occ sept val v
запречвам

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
доби́вам

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ òbvia adj masc
очеви́ден

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
прекалено дебел

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
гъ́ска гъска

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
от време на време

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
слу́чай
Moment determinat, vegada, cop, cas.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
окситански
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
пти́ца птица

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
океан

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
океа́нски
Pertanyent o relatiu als oceans.

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
ба́мя

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
охра

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
октомври
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
осмоъгълник

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
заемам
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
о́да

odi n masc
омра́за омраза

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
ненави́ждам

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
за́пад запад

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
давя се
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ bal occ ofenc ofendran ofendre ofendrem ofendreu ofendria ofendrien ofendries ofendrà ofendràs ofendré ofendríem ofendríeu ofenem ofenen ofenent ofeneu ofenga ofenguem ofenguen ofenguera ofengueren ofengueres ofengues ofenguessen ofenguesses ofenguessin ofenguessis ofengueu ofengui ofenguin ofenguis ofengué ofenguérem ofenguéreu ofengués ofenguéssem ofenguésseu ofenguéssim ofenguéssiu ofenguí ofenia ofenien ofenies ofens ofeníem ofeníeu ofesa ofeses ofesos ofèn ofès ofén ofés val v
обиждам

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
оби́ден

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
предлага́м
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
офе́рта
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
официа́лен
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
офицер
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
официа́лно

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
бюро́

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofrena ofrenada ofrenades ofrenam ofrenant ofrenar ofrenara ofrenaran ofrenarem ofrenaren ofrenares ofrenareu ofrenaria ofrenarien ofrenaries ofrenarà ofrenaràs ofrenaré ofrenaríem ofrenaríeu ofrenassen ofrenasses ofrenassin ofrenassis ofrenat ofrenats ofrenau ofrenava ofrenaven ofrenaves ofrene ofrenem ofrenen ofrenes ofrenessen ofrenesses ofrenessin ofrenessis ofreneu ofreni ofrenin ofrenis ofreno ofrenà ofrenàrem ofrenàreu ofrenàs ofrenàssem ofrenàsseu ofrenàssim ofrenàssiu ofrenàvem ofrenàveu ofrenés ofrenéssem ofrenésseu ofrenéssim ofrenéssiu ofrení ofrèn sept val v
[[прина́сям]] в [[же́ртва]]

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
оганесон

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
великан човекоядец

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
обоня́ние

oli n masc
о́лио олио
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Олимпиада

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
масли́на маслина

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
те́нджера гърне

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
миризма́

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
олимпийски

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
бряст

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
ся́нка сянка
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
оме́га

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ bal occ omesa omeses omesos omet ometa ometem ometen ometent ometera ometeren ometeres ometes ometessen ometesses ometessin ometessis ometeu ometi ometia ometien ometies ometin ometis ometo ometran ometre ometrem ometreu ometria ometrien ometries ometrà ometràs ometré ometríem ometríeu omets ometé ometérem ometéreu ometés ometéssem ometésseu ometéssim ometéssiu ometí ometíem ometíeu omès omés sept val v
не включвам

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
изпускане
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
всезна́ещ

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
запълвам

on adv
къде

ona /ˈo.na/ n fem
вълна

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
вълна́ вълна
Ona gran.
вълна
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
азиатско диво магаре

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
чи́чо вуйчо
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
онкология

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
ономатопея

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
онома́стика

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
където и да е

onze /ˈon.ze/ number
единадесет

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
единадесет

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
матов

opció n fem
опция
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
опера́ция
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
мне́ние мнение

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
обще́ствено мне́ние

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
възмо́жност

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
навременен

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oposa oposada oposades oposam oposant oposar oposara oposaran oposarem oposaren oposares oposareu oposaria oposarien oposaries oposarà oposaràs oposaré oposaríem oposaríeu oposassen oposasses oposassin oposassis oposat oposats oposau oposava oposaven oposaves opose oposem oposen oposes oposessen oposesses oposessin oposessis oposeu oposi oposin oposis oposo oposà oposàrem oposàreu oposàs oposàssem oposàsseu oposàssim oposàssiu oposàvem oposàveu oposés oposéssem oposésseu oposéssim oposéssiu oposí opòs sept val v
възразявам

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
насрещен

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
опози́ция
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
тираничен

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
потискам
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
оптими́зъм

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
оптимисти́чен
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
злато зла́то

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
говори́тел

oralment /oˌɾaɫˈmen/ /oˌɾaɫˈment/ /uˌɾaɫˈmen/ adv
устно

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
орангутан

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ oratòria adj masc
ста́я за моли́тва

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
красноречие

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
косатка

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
о́рден

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ordena ordenada ordenades ordenam ordenant ordenar ordenara ordenaran ordenarem ordenaren ordenares ordenareu ordenaria ordenarien ordenaries ordenarà ordenaràs ordenaré ordenaríem ordenaríeu ordenassen ordenasses ordenassin ordenassis ordenat ordenats ordenau ordenava ordenaven ordenaves ordene ordenem ordenen ordenes ordenessen ordenesses ordenessin ordenessis ordeneu ordeni ordenin ordenis ordeno ordenà ordenàrem ordenàreu ordenàs ordenàssem ordenàsseu ordenàssim ordenàssiu ordenàvem ordenàveu ordenés ordenéssem ordenésseu ordenéssim ordenéssiu ordení ordén sept val v
заповя́дам
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
ечеми́к

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
компю́тър компютър

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
нормален

ordinàriament /or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
както обикновено

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
за́повед
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
ред
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
ухо́ ухо

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
ля́стовица лястовица

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
риган
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
златар

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
сиропита́лище

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
органи́зъм организъм

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
организация
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
организа́ция организация
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ organitz organitza organitzada organitzades organitzam organitzant organitzar organitzara organitzaran organitzarem organitzaren organitzares organitzareu organitzaria organitzarien organitzaries organitzarà organitzaràs organitzaré organitzaríem organitzaríeu organitzassen organitzasses organitzassin organitzassis organitzat organitzats organitzau organitzava organitzaven organitzaves organitze organitzem organitzen organitzes organitzessen organitzesses organitzessin organitzessis organitzeu organitzi organitzin organitzis organitzo organitzà organitzàrem organitzàreu organitzàs organitzàssem organitzàsseu organitzàssim organitzàssiu organitzàvem organitzàveu organitzés organitzéssem organitzésseu organitzéssim organitzéssiu organitzí sept val v
устройвам
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
орга́зъм оргазъм

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
о́ргия

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
орга́н орган

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
гордост

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ adv
гордо

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
горд
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
био

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
и́зток

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
ориентиране

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
и́зточен

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
прои́зход

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
начален първоначален
Que es remunta a l’origen.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
оригиналност

originalment /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈment/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈment/ /u.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ adv
оригина́лно

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ origina originada originades originam originant originar originara originaran originarem originaren originares originareu originaria originarien originaries originarà originaràs originaré originaríem originaríeu originassen originasses originassin originassis originat originats originau originava originaven originaves origine originem originen origines originessen originesses originessin originessis origineu origini originin originis origino originà originàrem originàreu originàs originàssem originàsseu originàssim originàssiu originàvem originàveu originés originéssem originésseu originéssim originéssiu originí origín sept val v
възниквам

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
ури́на

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orina orinada orinades orinam orinant orinar orinara orinaran orinarem orinaren orinares orinareu orinaria orinarien orinaries orinarà orinaràs orinaré orinaríem orinaríeu orinassen orinasses orinassin orinassis orinat orinats orinau orinava orinaven orinaves orine orinem orinen orines orinessen orinesses orinessin orinessis orineu orini orinin orinis orino orinà orinàrem orinàreu orinàs orinàssem orinàsseu orinàssim orinàssiu orinàvem orinàveu orinés orinéssem orinésseu orinéssim orinéssiu oriní orín sept val v
пика́я

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
авли́га
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
птицечовка

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
арсенов сулфид

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
оркестър

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orquestr orquestra orquestrada orquestrades orquestram orquestrant orquestrar orquestrara orquestraran orquestrarem orquestraren orquestrares orquestrareu orquestraria orquestrarien orquestraries orquestrarà orquestraràs orquestraré orquestraríem orquestraríeu orquestrassen orquestrasses orquestrassin orquestrassis orquestrat orquestrats orquestrau orquestrava orquestraven orquestraves orquestre orquestrem orquestren orquestres orquestressen orquestresses orquestressin orquestressis orquestreu orquestri orquestrin orquestris orquestro orquestrà orquestràrem orquestràreu orquestràs orquestràssem orquestràsseu orquestràssim orquestràssiu orquestràvem orquestràveu orquestrés orquestréssem orquestrésseu orquestréssim orquestréssiu orquestrí sept val v
аранжирам

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
орхидея

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ortig ortiga ortigada ortigades ortigam ortigant ortigar ortigara ortigaran ortigarem ortigaren ortigares ortigareu ortigaria ortigarien ortigaries ortigarà ortigaràs ortigaré ortigaríem ortigaríeu ortigassen ortigasses ortigassin ortigassis ortigat ortigats ortigau ortigava ortigaven ortigaves ortigo ortigue ortiguem ortiguen ortigues ortiguessen ortiguesses ortiguessin ortiguessis ortigueu ortigui ortiguin ortiguis ortigués ortiguéssem ortiguésseu ortiguéssim ortiguéssiu ortiguí ortigà ortigàrem ortigàreu ortigàs ortigàssem ortigàsseu ortigàssim ortigàssiu ortigàvem ortigàveu sept val v
жегвам
Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
правоверен
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
правоверен
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
правопи́с

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
орторексия

os /ˈos/ n masc
кост кокал
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
жлеб

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ osc osca oscada oscades oscam oscant oscar oscara oscaran oscarem oscaren oscares oscareu oscaria oscarien oscaries oscarà oscaràs oscaré oscaríem oscaríeu oscassen oscasses oscassin oscassis oscat oscats oscau oscava oscaven oscaves osco oscà oscàrem oscàreu oscàs oscàssem oscàsseu oscàssim oscàssiu oscàvem oscàveu osque osquem osquen osques osquessen osquesses osquessin osquessis osqueu osqui osquin osquis osqués osquéssem osquésseu osquéssim osquéssiu osquí sept val v
врязвам

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oscil oscil·la oscil·lada oscil·lades oscil·lam oscil·lant oscil·lar oscil·lara oscil·laran oscil·larem oscil·laren oscil·lares oscil·lareu oscil·laria oscil·larien oscil·laries oscil·larà oscil·laràs oscil·laré oscil·laríem oscil·laríeu oscil·lassen oscil·lasses oscil·lassin oscil·lassis oscil·lat oscil·lats oscil·lau oscil·lava oscil·laven oscil·laves oscil·le oscil·lem oscil·len oscil·les oscil·lessen oscil·lesses oscil·lessin oscil·lessis oscil·leu oscil·li oscil·lin oscil·lis oscil·lo oscil·là oscil·làrem oscil·làreu oscil·làs oscil·làssem oscil·làsseu oscil·làssim oscil·làssiu oscil·làvem oscil·làveu oscil·lés oscil·léssem oscil·lésseu oscil·léssim oscil·léssiu oscil·lí sept val v
вибрирам
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
осмий

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ossific ossifica ossificada ossificades ossificam ossificant ossificar ossificara ossificaran ossificarem ossificaren ossificares ossificareu ossificaria ossificarien ossificaries ossificarà ossificaràs ossificaré ossificaríem ossificaríeu ossificassen ossificasses ossificassin ossificassis ossificat ossificats ossificau ossificava ossificaven ossificaves ossifico ossificà ossificàrem ossificàreu ossificàs ossificàssem ossificàsseu ossificàssim ossificàssiu ossificàvem ossificàveu ossifique ossifiquem ossifiquen ossifiques ossifiquessen ossifiquesses ossifiquessin ossifiquessis ossifiqueu ossifiqui ossifiquin ossifiquis ossifiqués ossifiquéssem ossifiquésseu ossifiquéssim ossifiquéssiu ossifiquí sept val v
вкостенявам се

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
зало́жник

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
показност

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ostent ostenta ostentada ostentades ostentam ostentant ostentar ostentara ostentaran ostentarem ostentaren ostentares ostentareu ostentaria ostentarien ostentaries ostentarà ostentaràs ostentaré ostentaríem ostentaríeu ostentassen ostentasses ostentassin ostentassis ostentat ostentats ostentau ostentava ostentaven ostentaves ostente ostentem ostenten ostentes ostentessen ostentesses ostentessin ostentessis ostenteu ostenti ostentin ostentis ostento ostentà ostentàrem ostentàreu ostentàs ostentàssem ostentàsseu ostentàssim ostentàssiu ostentàvem ostentàveu ostentés ostentéssem ostentésseu ostentéssim ostentéssiu ostentí sept val v
парадирам

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
стри́да стрида

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
отит

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
осма́нски
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
осма́нски
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
оториноларингология

ou /ˈow/ n masc
яйце
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
великденско яйце́

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
овал
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
овал
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
я́йчник

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
овца́ овца

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
овулирам
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxid oxida oxidada oxidades oxidam oxidant oxidar oxidara oxidaran oxidarem oxidaren oxidares oxidareu oxidaria oxidarien oxidaries oxidarà oxidaràs oxidaré oxidaríem oxidaríeu oxidassen oxidasses oxidassin oxidassis oxidat oxidats oxidau oxidava oxidaven oxidaves oxide oxidem oxiden oxides oxidessen oxidesses oxidessin oxidessis oxideu oxidi oxidin oxidis oxido oxidà oxidàrem oxidàreu oxidàs oxidàssem oxidàsseu oxidàssim oxidàssiu oxidàvem oxidàveu oxidés oxidéssem oxidésseu oxidéssim oxidéssiu oxidí sept val v
окислявам

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
кислоро́д кислород

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxigena oxigenada oxigenades oxigenam oxigenant oxigenar oxigenara oxigenaran oxigenarem oxigenaren oxigenares oxigenareu oxigenaria oxigenarien oxigenaries oxigenarà oxigenaràs oxigenaré oxigenaríem oxigenaríeu oxigenassen oxigenasses oxigenassin oxigenassis oxigenat oxigenats oxigenau oxigenava oxigenaven oxigenaves oxigene oxigenem oxigenen oxigenes oxigenessen oxigenesses oxigenessin oxigenessis oxigeneu oxigeni oxigenin oxigenis oxigeno oxigenà oxigenàrem oxigenàreu oxigenàs oxigenàssem oxigenàsseu oxigenàssim oxigenàssiu oxigenàvem oxigenàveu oxigenés oxigenéssem oxigenésseu oxigenéssim oxigenéssiu oxigení oxigèn sept val v
насищам с кислород

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
окси́морон

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
озо́н

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
слух
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
хляб
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
търпели́в
Que té paciència.

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
пацифи́зъм

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
търпе́ние
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
вто́ри баща́
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
кръстник
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
тиган
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
пла́щане

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
пла́щам

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
ландша́фт

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
пакиста́нец
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
пакиста́нец
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
гребане
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
небце
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
лост

palau n masc
дворе́ц дворец

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palege palegem palegen paleges palegessen palegesses palegessin palegessis palegeu palegi palegin palegis palegés palegéssem palegésseu palegéssim palegéssiu palegí paleig paleja palejada palejades palejam palejant palejar palejara palejaran palejarem palejaren palejares palejareu palejaria palejarien palejaries palejarà palejaràs palejaré palejaríem palejaríeu palejassen palejasses palejassin palejassis palejat palejats palejau palejava palejaven palejaves palejo palejà palejàrem palejàreu palejàs palejàssem palejàsseu palejàssim palejàssiu palejàvem palejàveu sept val v
рина
Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
палеография

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
палет
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
мистрия
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
зидар
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
слама

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
ќупа

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
длан
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
па́лма палма
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
паладий

pam /ˈpam/ n masc
педя
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
панаце́я

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
пана́мски
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
пана́мски
Persona que habita o és originària del Panamà.

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
панда

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
дайре

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
панде́мия

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
пандемичен

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
панегирик
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
хлеба́рка

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
стафида
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
екра́н екран
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
пантало́ни

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
бла́то

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
пантограф

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
коре́м
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
прасец

pany n masc
ключалка
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ n masc
папа
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
пеперуда пеперуди
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
кърлеж
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
харти́я хартия
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
ро́ля
rol, actuació

paper higiènic n masc
тоалетна хартия

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
писмена работа

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
пъпка

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
папи́рус

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
фъфлене

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papissotege papissotegem papissotegen papissoteges papissotegessen papissotegesses papissotegessin papissotegessis papissotegeu papissotegi papissotegin papissotegis papissotegés papissotegéssem papissotegésseu papissotegéssim papissotegéssiu papissotegí papissoteig papissoteja papissotejada papissotejades papissotejam papissotejant papissotejar papissotejara papissotejaran papissotejarem papissotejaren papissotejares papissotejareu papissotejaria papissotejarien papissotejaries papissotejarà papissotejaràs papissotejaré papissotejaríem papissotejaríeu papissotejassen papissotejasses papissotejassin papissotejassis papissotejat papissotejats papissotejau papissotejava papissotejaven papissotejaves papissotejo papissotejà papissotejàrem papissotejàreu papissotejàs papissotejàssem papissotejàsseu papissotejàssim papissotejàssiu papissotejàvem papissotejàveu sept val v
фъфля

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
паке́тче
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
спи́рка
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
образец

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
парадо́кс

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
рай небеса́

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
калник

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
чадър дъждобран

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
парале́лен

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
успоредник

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
полувоенен

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
парализа на долната част от тялото

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parasit parasita parasitada parasitades parasitam parasitant parasitar parasitara parasitaran parasitarem parasitaren parasitares parasitareu parasitaria parasitarien parasitaries parasitarà parasitaràs parasitaré parasitaríem parasitaríeu parasitassen parasitasses parasitassin parasitassis parasitat parasitats parasitau parasitava parasitaven parasitaves parasite parasitem parasiten parasites parasitessen parasitesses parasitessin parasitessis parasiteu parasiti parasitin parasitis parasito parasità parasitàrem parasitàreu parasitàs parasitàssem parasitàsseu parasitàssim parasitàssiu parasitàvem parasitàveu parasités parasitéssem parasitésseu parasitéssim parasitéssiu parasití sept val v
паразитирам

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
дума
Allò que es diu.
ду́ма
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

parc /ˈpark/ n masc
парк
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
тематичен парк

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
предубеде́н

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
врабче
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
баща отец
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
че́тен
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
чифт
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
дво́йка
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
роди́телски

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
стена́
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
ра́ждам

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
го́вор

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
парламент
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
парламента́рен
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
говори́тел

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
гово́ря говоря
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parodia parodiada parodiades parodiam parodiant parodiar parodiara parodiaran parodiarem parodiaren parodiares parodiareu parodiaria parodiarien parodiaries parodiarà parodiaràs parodiaré parodiaríem parodiaríeu parodiassen parodiasses parodiassin parodiassis parodiat parodiats parodiau parodiava parodiaven parodiaves parodie parodiem parodien parodies parodiessen parodiesses parodiessin parodiessis parodieu parodii parodio parodià parodiàrem parodiàreu parodiàs parodiàssem parodiàsseu parodiàssim parodiàssiu parodiàvem parodiàveu parodiés parodiéssem parodiésseu parodiéssim parodiéssiu parodií parodiï parodiïn parodiïs sept val v
пародирам

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
клепка клепач

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
енорийски

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
гукане
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parrupa parrupada parrupades parrupant parrupar parrupara parruparan parruparem parruparen parrupares parrupareu parruparia parruparien parruparies parruparà parruparàs parruparé parruparíem parruparíeu parrupassen parrupasses parrupat parrupats parrupava parrupaven parrupaves parrupe parrupem parrupen parrupes parrupessen parrupesses parrupessin parrupessis parrupeu parrupi parrupin parrupis parrupo parrupà parrupàrem parrupàreu parrupàssem parrupàsseu parrupàvem parrupàveu parrupés parrupéssem parrupésseu parrupéssim parrupéssiu parrupí sept val val (1) v
гукам

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
енория

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
пестеливост

part n fem
част
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
ражда́не
Acte de donar a llum a un infant.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
уча́стие участие

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
уча́стник
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
уча́стник
Individu que participa en alguna cosa.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
особен

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
тръгвам
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.

partit /paɾˈtit/ n masc
па́ртия партия
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
мач
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
партитура

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
части́ца частица

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
парабола

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
парагра́ф параграф

paràlisi cerebral n fem
церебрална парализа

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
параме́тър

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
парази́т
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
вмъ́кната ду́ма

paròdia n masc
паро́дия

pas n masc
стъ́пка
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
паска́л

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
кра́чка
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
коридо́р
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
паспорт

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
мина́ло минало

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
увлече́ние

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
пасаже́р
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
алея за разходка
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
разхождам
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
паси́вен

passivar /pa.siˈvaɾ/ /pa.siˈβa/ /pə.siˈva/ /pə.siˈβa/ passiva passivada passivades passivant passivar passivaran passivarem passivaren passivares passivareu passivaria passivarien passivaries passivarà passivaràs passivaré passivaríem passivaríeu passivat passivats passivava passivaven passivaves passivem passiven passives passivessen passivesses passivessin passivessis passiveu passivi passivin passivis passivo passivà passivàrem passivàreu passivàvem passivàveu passivés passivéssem passivésseu passivéssim passivéssiu passiví v
пасивирам

passivitat n fem
пасивност

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
страст

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
мо́рков морков
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ past pasta pastada pastades pastam pastant pastar pastara pastaran pastarem pastaren pastares pastareu pastaria pastarien pastaries pastarà pastaràs pastaré pastaríem pastaríeu pastassen pastasses pastassin pastassis pastat pastats pastau pastava pastaven pastaves paste pastem pasten pastes pastessen pastesses pastessin pastessis pasteu pasti pastin pastis pasto pastà pastàrem pastàreu pastàs pastàssem pastàsseu pastàssim pastàssiu pastàvem pastàveu pastés pastéssem pastésseu pastéssim pastéssiu pastí sept val v
меся
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
но́щви
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pasteuritz pasteuritza pasteuritzada pasteuritzades pasteuritzam pasteuritzant pasteuritzar pasteuritzara pasteuritzaran pasteuritzarem pasteuritzaren pasteuritzares pasteuritzareu pasteuritzaria pasteuritzarien pasteuritzaries pasteuritzarà pasteuritzaràs pasteuritzaré pasteuritzaríem pasteuritzaríeu pasteuritzassen pasteuritzasses pasteuritzassin pasteuritzassis pasteuritzat pasteuritzats pasteuritzau pasteuritzava pasteuritzaven pasteuritzaves pasteuritze pasteuritzem pasteuritzen pasteuritzes pasteuritzessen pasteuritzesses pasteuritzessin pasteuritzessis pasteuritzeu pasteuritzi pasteuritzin pasteuritzis pasteuritzo pasteuritzà pasteuritzàrem pasteuritzàreu pasteuritzàs pasteuritzàssem pasteuritzàsseu pasteuritzàssim pasteuritzàssiu pasteuritzàvem pasteuritzàveu pasteuritzés pasteuritzéssem pasteuritzésseu pasteuritzéssim pasteuritzéssiu pasteuritzí sept val v
пастьоризѝрам

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
пасти́р
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pastur pastura pasturada pasturades pasturam pasturant pasturar pasturara pasturaran pasturarem pasturaren pasturares pasturareu pasturaria pasturarien pasturaries pasturarà pasturaràs pasturaré pasturaríem pasturaríeu pasturassen pasturasses pasturassin pasturassis pasturat pasturats pasturau pasturava pasturaven pasturaves pasture pasturem pasturen pastures pasturessen pasturesses pasturessin pasturessis pastureu pasturi pasturin pasturis pasturo pasturà pasturàrem pasturàreu pasturàs pasturàssem pasturàsseu pasturàssim pasturàssiu pasturàvem pasturàveu pasturés pasturéssem pasturésseu pasturéssim pasturéssiu pasturí sept val v
паса́

pastís /pasˈtis/ n masc
сладкиш
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
картоф

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
дискос

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
очевиден
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
очевиден
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patent patenta patentada patentades patentam patentant patentar patentara patentaran patentarem patentaren patentares patentareu patentaria patentarien patentaries patentarà patentaràs patentaré patentaríem patentaríeu patentassen patentasses patentassin patentassis patentat patentats patentau patentava patentaven patentaves patente patentem patenten patentes patentessen patentesses patentessin patentessis patenteu patenti patentin patentis patento patentà patentàrem patentàreu patentàs patentàssem patentàsseu patentàssim patentàssiu patentàvem patentàveu patentés patentéssem patentésseu patentéssim patentéssiu patentí sept val v
патентовам

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ paterna paterns adj masc
ба́щин
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
паж

pati /ˈpa.ti/ n masc
двор

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
страда́ние

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patina patinada patinades patinam patinant patinar patinara patinaran patinarem patinaren patinares patinareu patinaria patinarien patinaries patinarà patinaràs patinaré patinaríem patinaríeu patinassen patinasses patinassin patinassis patinat patinats patinau patinava patinaven patinaves patine patinem patinen patines patinessen patinesses patinessin patinessis patineu patini patinin patinis patino patinà patinàrem patinàreu patinàs patinàssem patinàsseu patinàssim patinàssiu patinàvem patinàveu patinés patinéssem patinésseu patinéssim patinéssiu patiní patín sept val v
пързалям се
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
тротине́тка

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
стра́дам
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ patògena adj masc
болестотворен организъм

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
баща́

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
наследствен имот
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
патрулиране

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrull patrulla patrullada patrullades patrullam patrullant patrullar patrullara patrullaran patrullarem patrullaren patrullares patrullareu patrullaria patrullarien patrullaries patrullarà patrullaràs patrullaré patrullaríem patrullaríeu patrullassen patrullasses patrullassin patrullassis patrullat patrullats patrullau patrullava patrullaven patrullaves patrulle patrullem patrullen patrulles patrullessen patrullesses patrullessin patrullessis patrulleu patrulli patrullin patrullis patrullo patrullà patrullàrem patrullàreu patrullàs patrullàssem patrullàsseu patrullàssim patrullàssiu patrullàvem patrullàveu patrullés patrulléssem patrullésseu patrulléssim patrulléssiu patrullí sept val v
патрулирам

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
жалък

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
къ́нка

patí de rodes n masc
ролери

pau n fem
мир
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
междуча́сие

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pausa pausada pausades pausant pausar pausara pausaran pausarem pausaren pausares pausareu pausaria pausarien pausaries pausarà pausaràs pausaré pausaríem pausaríeu pausassen pausasses pausat pausats pausava pausaven pausaves pause pausem pausen pauses pausessen pausesses pausessin pausessis pauseu pausi pausin pausis pauso pausà pausàrem pausàreu pausàssem pausàsseu pausàvem pausàveu pausés pauséssem pausésseu pauséssim pauséssiu pausí val val (1) v
прекъ́свам
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
бу́дка
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
насти́лка

país /paˈis/ n masc
страна́ страна
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
пау́н

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
пътна такса

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
пипер

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
чушка
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
гре́шник

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
греша́
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
грях

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
гръ́ден
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
гръ́ден
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
необикновен

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
дръжка на листо

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
педагогика

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
педа́л

pedaç /peˈðas/ n masc
кръпка
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
пиедестал

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
педиатрия

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
камък
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
крайъгълен камък
Part essencial.

pedra cantonera n fem
крайъгълен камък

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
воденичка
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
Кариера

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
улучвам
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
риба
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
беля

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
мастурбирам

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
пеликан

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
ко́жа кожа
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
пютър

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
филм
Membrana molt prima.
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
острата част на чук
Part més prima i oposada a la cabota d’un martell.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
дузпа
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penalitz penalitza penalitzada penalitzades penalitzam penalitzant penalitzar penalitzara penalitzaran penalitzarem penalitzaren penalitzares penalitzareu penalitzaria penalitzarien penalitzaries penalitzarà penalitzaràs penalitzaré penalitzaríem penalitzaríeu penalitzassen penalitzasses penalitzassin penalitzassis penalitzat penalitzats penalitzau penalitzava penalitzaven penalitzaves penalitze penalitzem penalitzen penalitzes penalitzessen penalitzesses penalitzessin penalitzessis penalitzeu penalitzi penalitzin penalitzis penalitzo penalitzà penalitzàrem penalitzàreu penalitzàs penalitzàssem penalitzàsseu penalitzàssim penalitzàssiu penalitzàvem penalitzàveu penalitzés penalitzéssem penalitzésseu penalitzéssim penalitzéssiu penalitzí sept val v
наказвам
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ adj
висящ

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
съжаление

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
съжаля́вам

penell /peˈneʎ/ n masc
ветропоказател

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
измръзване

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
прони́кване
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
минавам през

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
пеницили́н

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
пе́нис пенис

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penge pengem pengen penges pengessen pengesses pengessin pengessis pengeu pengi pengin pengis pengés pengéssem pengésseu pengéssim pengéssiu pengí penj penja penjada penjades penjam penjant penjar penjara penjaran penjarem penjaren penjares penjareu penjaria penjarien penjaries penjarà penjaràs penjaré penjaríem penjaríeu penjassen penjasses penjassin penjassis penjat penjats penjau penjava penjaven penjaves penjo penjà penjàrem penjàreu penjàs penjàssem penjàsseu penjàssim penjàssiu penjàvem penjàveu sept val v
бе́ся
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
огърлица

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
размисъл

pensament crític n masc
критично мислене

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
мисля

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pension pensiona pensionada pensionades pensionam pensionant pensionar pensionara pensionaran pensionarem pensionaren pensionares pensionareu pensionaria pensionarien pensionaries pensionarà pensionaràs pensionaré pensionaríem pensionaríeu pensionassen pensionasses pensionassin pensionassis pensionat pensionats pensionau pensionava pensionaven pensionaves pensione pensionem pensionen pensiones pensionessen pensionesses pensionessin pensionessis pensioneu pensioni pensionin pensionis pensiono pensionà pensionàrem pensionàreu pensionàs pensionàssem pensionàsseu pensionàssim pensionàssiu pensionàvem pensionàveu pensionés pensionéssem pensionésseu pensionéssim pensionéssiu pensioní sept val v
отпускам пенсия

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
издръжка
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
петоли́ние

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
чеша сресвам
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
стръмна скала

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
полуо́стров полуостров

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
защо́то

per casualitat /peɾ adv
случа́йно

per molts anys Interjection
чести́т рожде́н ден
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
защо́ защо

per si de cas adv
за всеки случай

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
кру́ша круша

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
ко́стур

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
морски жълъд

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
възприе́мам
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
дял

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
възприятие

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ percol percola percolada percolades percolam percolant percolar percolara percolaran percolarem percolaren percolares percolareu percolaria percolarien percolaries percolarà percolaràs percolaré percolaríem percolaríeu percolassen percolasses percolassin percolassis percolat percolats percolau percolava percolaven percolaves percole percolem percolen percoles percolessen percolesses percolessin percolessis percoleu percoli percolin percolis percolo percolà percolàrem percolàreu percolàs percolàssem percolàsseu percolàssim percolàssiu percolàvem percolàveu percolés percoléssem percolésseu percoléssim percoléssiu percolí sept val v
прецеждам

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
яребица

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
проща́вам
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
гу́бя
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
опроще́ние
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peregrina peregrinada peregrinades peregrinam peregrinant peregrinar peregrinara peregrinaran peregrinarem peregrinaren peregrinares peregrinareu peregrinaria peregrinarien peregrinaries peregrinarà peregrinaràs peregrinaré peregrinaríem peregrinaríeu peregrinassen peregrinasses peregrinassin peregrinassis peregrinat peregrinats peregrinau peregrinava peregrinaven peregrinaves peregrine peregrinem peregrinen peregrines peregrinessen peregrinesses peregrinessin peregrinessis peregrineu peregrini peregrinin peregrinis peregrino peregrinà peregrinàrem peregrinàreu peregrinàs peregrinàssem peregrinàsseu peregrinàssim peregrinàssiu peregrinàvem peregrinàveu peregrinés peregrinéssem peregrinésseu peregrinéssim peregrinéssiu peregriní peregrín sept val v
странствам
Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
дребнав

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfeccion perfecciona perfeccionada perfeccionades perfeccionam perfeccionant perfeccionar perfeccionara perfeccionaran perfeccionarem perfeccionaren perfeccionares perfeccionareu perfeccionaria perfeccionarien perfeccionaries perfeccionarà perfeccionaràs perfeccionaré perfeccionaríem perfeccionaríeu perfeccionassen perfeccionasses perfeccionassin perfeccionassis perfeccionat perfeccionats perfeccionau perfeccionava perfeccionaven perfeccionaves perfeccione perfeccionem perfeccionen perfecciones perfeccionessen perfeccionesses perfeccionessin perfeccionessis perfeccioneu perfeccioni perfeccionin perfeccionis perfecciono perfeccionà perfeccionàrem perfeccionàreu perfeccionàs perfeccionàssem perfeccionàsseu perfeccionàssim perfeccionàssiu perfeccionàvem perfeccionàveu perfeccionés perfeccionéssem perfeccionésseu perfeccionéssim perfeccionéssiu perfeccioní sept val v
усъвърше́нствувам

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
отли́чно

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
съвърше́н
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
свърше́н

perfilar /per.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perfil perfila perfilada perfilades perfilam perfilant perfilar perfilara perfilaran perfilarem perfilaren perfilares perfilareu perfilaria perfilarien perfilaries perfilarà perfilaràs perfilaré perfilaríem perfilaríeu perfilassen perfilasses perfilassin perfilassis perfilat perfilats perfilau perfilava perfilaven perfilaves perfile perfilem perfilen perfiles perfilessen perfilesses perfilessin perfilessis perfileu perfili perfilin perfilis perfilo perfilà perfilàrem perfilàreu perfilàs perfilàssem perfilàsseu perfilàssim perfilàssiu perfilàvem perfilàveu perfilés perfiléssem perfilésseu perfiléssim perfiléssiu perfilí sept val v
скицирам

perfum /peɾˈfum/ n masc
парфю́м парфюм

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ n fem
обливане

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
пергамент

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
вечно замръзнала почва

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
нетраен

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
многословен

perill /peˈɾiʎ/ n masc
опа́сност опасност

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
опа́сен

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
журнали́стика

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
журнали́ст журнали́стка

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
обрат

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
периодичен
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perjur perjura perjurada perjurades perjuram perjurant perjurar perjurara perjuraran perjurarem perjuraren perjurares perjurareu perjuraria perjurarien perjuraries perjurarà perjuraràs perjuraré perjuraríem perjuraríeu perjurassen perjurasses perjurassin perjurassis perjurat perjurats perjurau perjurava perjuraven perjuraves perjure perjurem perjuren perjures perjuressen perjuresses perjuressin perjuressis perjureu perjuri perjurin perjuris perjuro perjurà perjuràrem perjuràreu perjuràs perjuràssem perjuràsseu perjuràssim perjuràssiu perjuràvem perjuràveu perjurés perjuréssem perjurésseu perjuréssim perjuréssiu perjurí sept val v
лъжесвидетелствам
Jurar fals, ser perjur.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
лъжесвиде́телство

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
би́сер бисер
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
дълготраен

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
постоянно

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
промокаем

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
позволявам разрешавам

pernil /pərˈniɫ/ n masc
шу́нка шунка
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
перпендикуля́рен

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perpetr perpetra perpetrada perpetrades perpetram perpetrant perpetrar perpetrara perpetraran perpetrarem perpetraren perpetrares perpetrareu perpetraria perpetrarien perpetraries perpetrarà perpetraràs perpetraré perpetraríem perpetraríeu perpetrassen perpetrasses perpetrassin perpetrassis perpetrat perpetrats perpetrau perpetrava perpetraven perpetraves perpetre perpetrem perpetren perpetres perpetressen perpetresses perpetressin perpetressis perpetreu perpetri perpetrin perpetris perpetro perpetrà perpetràrem perpetràreu perpetràs perpetràssem perpetràsseu perpetràssim perpetràssiu perpetràvem perpetràveu perpetrés perpetréssem perpetrésseu perpetréssim perpetréssiu perpetrí sept val v
извършвам

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
увековечавам

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
защо́то
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
перу́ка

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
перси́йски
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
персиец
Natural de Pèrsia.
перси́йски
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
преследване

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
пресле́двам
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ persever persevera perseverada perseverades perseveram perseverant perseverar perseverara perseveraran perseverarem perseveraren perseverares perseverareu perseveraria perseverarien perseveraries perseverarà perseveraràs perseveraré perseveraríem perseveraríeu perseverassen perseverasses perseverassin perseverassis perseverat perseverats perseverau perseverava perseveraven perseveraves persevere perseverem perseveren perseveres perseveressen perseveresses perseveressin perseveressis persevereu perseveri perseverin perseveris persevero perseverà perseveràrem perseveràreu perseveràs perseveràssem perseveràsseu perseveràssim perseveràssiu perseveràvem perseveràveu perseverés perseveréssem perseverésseu perseveréssim perseveréssiu perseverí sept val v
постоянствам

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
щори

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ bal n-occ occ persisteix persisteixen persisteixes persisteixi persisteixin persisteixis persisteixo persistesc persistesqui persistesquin persistesquis persistia persistida persistides persistien persisties persistiguem persistigueu persistim persistint persistir persistira persistiran persistirem persistiren persistires persistireu persistiria persistirien persistiries persistirà persistiràs persistiré persistiríem persistiríeu persistisc persistisca persistisquen persistisques persistissen persistisses persistissin persistissis persistit persistits persistiu persistix persistixen persistixes persistixo persistí persistíem persistíeu persistírem persistíreu persistís persistíssem persistísseu persistíssim persistíssiu sept val v
устоявам

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
постоя́нство

persona /peɾˈso.na/ n fem
човек

persona jurídica n fem
правна особа

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
ли́чен
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
индивидуалност
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
лично

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
геро́й
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
въплъщение

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personific personifica personificada personificades personificam personificant personificar personificara personificaran personificarem personificaren personificares personificareu personificaria personificarien personificaries personificarà personificaràs personificaré personificaríem personificaríeu personificassen personificasses personificassin personificassis personificat personificats personificau personificava personificaven personificaves personifico personificà personificàrem personificàreu personificàs personificàssem personificàsseu personificàssim personificàssiu personificàvem personificàveu personifique personifiquem personifiquen personifiques personifiquessen personifiquesses personifiquessin personifiquessis personifiqueu personifiqui personifiquin personifiquis personifiqués personifiquéssem personifiquésseu personifiquéssim personifiquéssiu personifiquí sept val v
въплъщавам

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
убедя́

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
принадлежа́
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
обико́лка

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
период
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
авторитет
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pes pesa pesada pesades pesam pesant pesar pesara pesaran pesarem pesaren pesares pesareu pesaria pesarien pesaries pesarà pesaràs pesaré pesaríem pesaríeu pesassen pesasses pesassin pesassis pesat pesats pesau pesava pesaven pesaves pese pesem pesen peses pesessen pesesses pesessin pesessis peseu pesi pesin pesis peso pesà pesàrem pesàreu pesàs pesàssem pesàsseu pesàssim pesàssiu pesàvem pesàveu pesés peséssem pesésseu peséssim peséssiu pesí sept val v
претеглям
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
те́жък

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
риболо́в

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
рибар
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
ловя́ ри́ба
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
ощипване
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
щипя
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
песими́зъм

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
песимисти́чен
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
чума

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
ми́гла мигла
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
резе

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
петанк

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
пърдя́
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
пира́тка
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
краче

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
заявле́ние

petit /peˈtit/ petita adj masc
ма́лък малък
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
следа следа́

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petrific petrifica petrificada petrificades petrificam petrificant petrificar petrificara petrificaran petrificarem petrificaren petrificares petrificareu petrificaria petrificarien petrificaries petrificarà petrificaràs petrificaré petrificaríem petrificaríeu petrificassen petrificasses petrificassin petrificassis petrificat petrificats petrificau petrificava petrificaven petrificaves petrifico petrificà petrificàrem petrificàreu petrificàs petrificàssem petrificàsseu petrificàssim petrificàssiu petrificàvem petrificàveu petrifique petrifiquem petrifiquen petrifiques petrifiquessen petrifiquesses petrifiquessin petrifiquessis petrifiqueu petrifiqui petrifiquin petrifiquis petrifiqués petrifiquéssem petrifiquésseu petrifiquéssim petrifiquéssiu petrifiquí sept val v
вкаменявам
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
нефт петрол
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
черупка
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
целувка

peu n masc
стъпа́ло стъпало
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
парче

peó /peˈo/ n masc
пешка
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
пехоти́нец
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
копи́то

pi n masc
бор мура
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
пианист

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
пиа́но пиано
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
роя́л

piano de maneta n masc
лате́рна

pic /ˈpik/ n masc
максимум
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
купел
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
купел пика
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
набожност

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
луничка

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
пигмент

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pigment pigmenta pigmentada pigmentades pigmentaia pigmentaien pigmentaies pigmentam pigmentant pigmentar pigmentara pigmentaran pigmentarem pigmentaren pigmentares pigmentareu pigmentaria pigmentarien pigmentaries pigmentariva pigmentariven pigmentarives pigmentarà pigmentaràs pigmentaré pigmentaríem pigmentaríeu pigmentarívem pigmentaríveu pigmentassen pigmentasses pigmentassin pigmentassis pigmentat pigmentats pigmentau pigmentava pigmentaven pigmentaves pigmentavi pigmentavo pigmente pigmenteguem pigmenteguessa pigmenteguessen pigmenteguesses pigmentegueu pigmentegués pigmenteguéssom pigmenteguéssou pigmentem pigmenten pigmentes pigmentessa pigmentessen pigmentesses pigmentessi pigmentessin pigmentessis pigmenteu pigmenti pigmentin pigmentis pigmento pigmentos pigments pigmentà pigmentàiem pigmentàieu pigmentàrem pigmentàreu pigmentàs pigmentàssem pigmentàsseu pigmentàssim pigmentàssiu pigmentàvem pigmentàvets pigmentàveu pigmentàvom pigmentés pigmentéssem pigmentésseu pigmentéssim pigmentéssiu pigmentí sept v.cent val v
оцветявам

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
колона
Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
авиа́тор
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
то́пка
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pilot pilota pilotada pilotades pilotaia pilotaien pilotaies pilotam pilotant pilotar pilotara pilotaran pilotarem pilotaren pilotares pilotareu pilotaria pilotarien pilotaries pilotariva pilotariven pilotarives pilotarà pilotaràs pilotaré pilotaríem pilotaríeu pilotarívem pilotaríveu pilotassen pilotasses pilotassin pilotassis pilotat pilotats pilotau pilotava pilotaven pilotaves pilotavi pilotavo pilote piloteguem piloteguessa piloteguessen piloteguesses pilotegueu pilotegués piloteguéssom piloteguéssou pilotem piloten pilotes pilotessa pilotessen pilotesses pilotessi pilotessin pilotessis piloteu piloti pilotin pilotis piloto pilotos pilots pilotà pilotàiem pilotàieu pilotàrem pilotàreu pilotàs pilotàssem pilotàsseu pilotàssim pilotàssiu pilotàvem pilotàvets pilotàveu pilotàvom pilotés pilotéssem pilotésseu pilotéssim pilotéssiu pilotí sept v.cent val v
пилоти́рам

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
шпиц

pingüí n masc
пингви́н пингвин

pinsà n masc
сипка

pinta /ˈpin.ta/ n fem
гре́бен гребен
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
черви́ло червило

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
боядисвам
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
живописец

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
боя
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
шиша́рка
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
анана́с

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
костилка

pinyó n masc
пиньон
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
че́тка

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
лу́ла лула
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
клада

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
пираня

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
пира́т
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
пироте́хника

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
пирами́да пирамида

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
глинени изделия
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
басе́йн басейн
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pisp pispa pispada pispades pispam pispant pispar pispara pisparan pisparem pisparen pispares pispareu pisparia pisparien pisparies pisparà pisparàs pisparé pisparíem pisparíeu pispassen pispasses pispassin pispassis pispat pispats pispau pispava pispaven pispaves pispe pispem pispen pispes pispessen pispesses pispessin pispessis pispeu pispi pispin pispis pispo pispà pispàrem pispàreu pispàs pispàssem pispàsseu pispàssim pispàssiu pispàvem pispàveu pispés pispéssem pispésseu pispéssim pispéssiu pispí sept val v
задигам

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
дъска́ че́рна дъска́
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
корт

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
пистоле́т пистолет

pit n masc
гърда́ гърда
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
лигавник
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
по-лош
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

piulet /piwˈɫet/ /piwˈɫət/ /piwˈɫɛt/ n masc
писукане
Crit de pollet, d’ocell petit.

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pivot pivota pivotada pivotades pivotam pivotant pivotar pivotara pivotaran pivotarem pivotaren pivotares pivotareu pivotaria pivotarien pivotaries pivotarà pivotaràs pivotaré pivotaríem pivotaríeu pivotassen pivotasses pivotassin pivotassis pivotat pivotats pivotau pivotava pivotaven pivotaves pivote pivotem pivoten pivotes pivotessen pivotesses pivotessin pivotessis pivoteu pivoti pivotin pivotis pivoto pivotà pivotàrem pivotàreu pivotàs pivotàssem pivotàsseu pivotàssim pivotàssiu pivotàvem pivotàveu pivotés pivotéssem pivotésseu pivotéssim pivotéssiu pivotí sept val v
пивотирам

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
пишкам пикая
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
пица

pió n masc
пион

pla plana plans adj masc
пло́сък
Llis, sense elevacions.

pla n masc
равни́на
Zona geogràfica sense grans elevacions.
план
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
пло́ча
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
плаце́нта

plaentment /pɫaˌemˈmen/ /pɫaˌemˈment/ /pɫəˌemˈmen/ /pɫəˌemˈment/ adv
шеговито

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
удово́лствие
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
мор

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
плагиа́т

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
плагиатствам

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
камбала
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plan plana planada planades planam planant planar planara planaran planarem planaren planares planareu planaria planarien planaries planarà planaràs planaré planaríem planaríeu planassen planasses planassin planassis planat planats planau planava planaven planaves plane planem planen planes planessen planesses planessin planessis planeu plani planin planis plano planà planàrem planàreu planàs planàssem planàsseu planàssim planàssiu planàvem planàveu planés planéssem planésseu planéssim planéssiu planí sept val v
планирам
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planege planegem planegen planeges planegessen planegesses planegessin planegessis planegeu planegi planegin planegis planegés planegéssem planegésseu planegéssim planegéssiu planegí planeig planeja planejada planejades planejam planejant planejar planejara planejaran planejarem planejaren planejares planejareu planejaria planejarien planejaries planejarà planejaràs planejaré planejaríem planejaríeu planejassen planejasses planejassin planejassis planejat planejats planejau planejava planejaven planejaves planejo planejà planejàrem planejàreu planejàs planejàssem planejàsseu planejàssim planejàssiu planejàvem planejàveu sept val v
възнамеря́вам
(transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
плане́та планета

planetari n masc
планета́риум

planta n fem
расте́ние растение
Vegetal herbaci.
ета́ж
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
таба́н

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
садя
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
живо́вляк

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
юти́я
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu n fem
сно́уборд

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
гладя

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
тромбоцит

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
пластро́н
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
чиния
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
висока подметка
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
плаж

platí /pɫəˈti/ n masc
платина

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
платоничен

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
площа́д площад

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
пъ́лен
Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ n fem
плебс

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
плевра

plom n masc
олово

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
перо
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
плач

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
ре́вльо

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
плача

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
вали
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
вали́ като из ведро́

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
дъжд

pluja d'idees n fem
брейнсторминг

plural adj
мно́жествено число́
Que denota més d’un.

plural n masc
мно́жествено число́
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
ми́нало предвари́телно вре́ме

plutoni n masc
плутоний

plàstic n masc
пластма́са
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
пневмония
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
населе́ние население
Conjunt de gent residint a una zona.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pobl pobla poblada poblades poblam poblant poblar poblara poblaran poblarem poblaren poblares poblareu poblaria poblarien poblaries poblarà poblaràs poblaré poblaríem poblaríeu poblassen poblasses poblassin poblassis poblat poblats poblau poblava poblaven poblaves poble poblem poblen pobles poblessen poblesses poblessin poblessis pobleu pobli poblin poblis poblo poblà poblàrem poblàreu poblàs poblàssem poblàsseu poblàssim poblàssiu poblàvem poblàveu poblés pobléssem poblésseu pobléssim pobléssiu poblí sept val v
заселвам

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
наро́д
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
село
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
бе́ден
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
бедност
Manca de diners o recursos.

poc poca pocs adj masc
ма́лко
En quantitat escassa.

poc adv
ма́лко
De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
елексир

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
мо́га мога
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
мо́щен

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
гни́я

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
стихотворение

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
пое́зия поезия

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
пое́т

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
погро́м

pol /ˈpɔɫ/ n masc
по́люс

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
гамаш
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ n fem
по́лка

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
поли́ция полиция
Cos de seguretat civil.

poliedre /po.ɫiˈe.ðɾe/ /po.ɫiˈɛ.ðɾə/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾə/ n masc
многостен

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
многогла́сие

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
полиморфизъм
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ bal n-occ occ poleix poleixen poleixes poleixi poleixin poleixis poleixo polesc polesqui polesquin polesquis polia polida polides polien polies poliguem poligueu polim polint polir polira poliran polirem poliren polires polireu poliria polirien poliries polirà poliràs poliré poliríem poliríeu polisc polisca polisquen polisques polissen polisses polissin polissis polit polits poliu polix polixen polixes polixo polí políem políeu polírem políreu polís políssem polísseu políssim políssiu sept val v
лъскам
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
полисемия

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
многобожие

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polititz polititza polititzada polititzades polititzam polititzant polititzar polititzara polititzaran polititzarem polititzaren polititzares polititzareu polititzaria polititzarien polititzaries polititzarà polititzaràs polititzaré polititzaríem polititzaríeu polititzassen polititzasses polititzassin polititzassis polititzat polititzats polititzau polititzava polititzaven polititzaves polititze polititzem polititzen polititzes polititzessen polititzesses polititzessin polititzessis polititzeu polititzi polititzin polititzis polititzo polititzà polititzàrem polititzàreu polititzàs polititzàssem polititzàsseu polititzàssim polititzàssiu polititzàvem polititzàveu polititzés polititzéssem polititzésseu polititzéssim polititzéssiu polititzí sept val v
политизирам

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
макара́

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
многостенен
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
въшка
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
пиле
Gallina jove.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
топола

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
пиле

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
пиле

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pollina pollinada pollinades pollinam pollinant pollinar pollinara pollinaran pollinarem pollinaren pollinares pollinareu pollinaria pollinarien pollinaries pollinarà pollinaràs pollinaré pollinaríem pollinaríeu pollinassen pollinasses pollinassin pollinassis pollinat pollinats pollinau pollinava pollinaven pollinaves polline pollinem pollinen pollines pollinessen pollinesses pollinessin pollinessis pollineu pollini pollinin pollinis pollino pollinà pollinàrem pollinàreu pollinàs pollinàssem pollinàsseu pollinàssim pollinàssiu pollinàvem pollinàveu pollinés pollinéssem pollinésseu pollinéssim pollinéssiu polliní pollín sept val v
ожребвам се

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
въшлясал

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
полоний

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
поляк полски
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
прах
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
палец

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
полен цветен прашец

pol·linitzar /po.ɫi.niˈd͡za/ /po.ɫi.niˈza/ /poɫ.ɫi.niˈd͡za/ /poɫ.ɫi.niˈzaɾ/ /pu.ɫi.niˈd͡za/ /puɫ.ɫi.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pol·linitz pol·linitza pol·linitzada pol·linitzades pol·linitzaia pol·linitzaien pol·linitzaies pol·linitzam pol·linitzant pol·linitzar pol·linitzara pol·linitzaran pol·linitzarem pol·linitzaren pol·linitzares pol·linitzareu pol·linitzaria pol·linitzarien pol·linitzaries pol·linitzariva pol·linitzariven pol·linitzarives pol·linitzarà pol·linitzaràs pol·linitzaré pol·linitzaríem pol·linitzaríeu pol·linitzarívem pol·linitzaríveu pol·linitzassen pol·linitzasses pol·linitzassin pol·linitzassis pol·linitzat pol·linitzats pol·linitzau pol·linitzava pol·linitzaven pol·linitzaves pol·linitzavi pol·linitzavo pol·linitze pol·linitzeguem pol·linitzeguessa pol·linitzeguessen pol·linitzeguesses pol·linitzegueu pol·linitzegués pol·linitzeguéssom pol·linitzeguéssou pol·linitzem pol·linitzen pol·linitzes pol·linitzessa pol·linitzessen pol·linitzesses pol·linitzessi pol·linitzessin pol·linitzessis pol·linitzeu pol·linitzi pol·linitzin pol·linitzis pol·linitzo pol·linitzos pol·linitzs pol·linitzà pol·linitzàiem pol·linitzàieu pol·linitzàrem pol·linitzàreu pol·linitzàs pol·linitzàssem pol·linitzàsseu pol·linitzàssim pol·linitzàssiu pol·linitzàvem pol·linitzàvets pol·linitzàveu pol·linitzàvom pol·linitzés pol·linitzéssem pol·linitzésseu pol·linitzéssim pol·linitzéssiu pol·linitzí sept v.cent val v
опрашвам

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
полемичен

polígon n masc
многоъгълник
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ adj masc
полити́чески
Relatiu o pertanyent a la política.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
политик
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
политика
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
политично

pom /ˈpom/ n masc
букет
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.

poma /ˈpo.mə/ n fem
я́бълка ябълка

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
великолепие

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
по́ни

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
мост
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
пунш

pop n masc
октопо́д
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
кърма́ кърма
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
наро́ден

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
популярност

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ adv
популярно

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
страх

porc n masc
свиня
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
Brut, poc polit, que taca.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
порцела́н порцелан

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
част

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
порногра́фия

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
порнографски

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
порногра́ф

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
пурпурен
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
пурпурен
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
пурпурен
Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
праз
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
порт
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
врата́ врата
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
врата
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
самолетоносач

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
нося́
Vestir una roba concreta.
дона̀сям
Transportar quelcom amb si mateix.

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
вратичка
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
вратар
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
врата

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
португалски
Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
порест

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
слагам
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
положе́ние

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
позитив
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
положително

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
позитро́н

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ bal n-occ occ posseeix posseeixen posseeixes posseeixi posseeixin posseeixis posseeixo posseesc posseesqui posseesquin posseesquis posseint posseir posseiran posseirem posseireu posseiria posseirien posseiries posseirà posseiràs posseiré posseiríem posseiríeu posseí posseíem posseíeu posseírem posseíreu posseís posseíssem posseísseu posseíssim posseíssiu posseïa posseïda posseïdes posseïen posseïes posseïguem posseïgueu posseïm posseïra posseïren posseïres posseïsc posseïsca posseïsquen posseïsques posseïssen posseïsses posseïssin posseïssis posseït posseïts posseïu posseïx posseïxen posseïxes posseïxo sept val v
владе́я
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
притежателен

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
обсебеност
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
вероятност

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
възмо́жен
Que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
възможно

post de planxar n fem
дъска за гладене

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
десерт
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pot /ˈpɔt/ n masc
залог

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
ла́па
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
калий

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
възможен
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
възможен
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
заден вход

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
може би

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
си́ла

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
кла́денец
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
празеодим

prat /ˈpɾat/ n masc
лива́да

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ precedeix precedeixa precedeixen precedeixes precedeixi precedeixin precedeixis precedeixo precedeixs precedesc precedesca precedesquen precedesques precedesqui precedesquin precedesquis precedia precedida precedides precedien precedies precediguem precediguera precedigueren precedigueres precediguessen precediguesses precediguessin precediguessis precedigueu precedigueva precedigueven precedigueves precedigué precediguérem precediguéreu precedigués precediguéssem precediguésseu precediguéssim precediguéssiu precediguévem precediguéveu precedim precedint precedir precedira precediran precedirem precediren precedires precedireu precediria precedirien precediries precediriva precediriven precedirives precedirà precediràs precediré precediríem precediríeu precedirívem precediríveu precedisc precedisca precedisco precediscos precedisquem precedisquen precedisques precedisqueu precedissa precedissen precedisses precedissi precedissin precedissis precedist precedit precedits precediu precediva precediven precedives precedix precedixa precedixen precedixes precedixi precedixin precedixis precedixo precedixos precedí precedíem precedíets precedíeu precedírem precedíreu precedís precedíscon precedíssem precedísseu precedíssim precedíssiu precedíssom precedíssou precedívem precedíveu precedíxon sept v.cent val v
предшествам

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
наставление

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
прецизно

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
точност

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
скъп

precoç /pɾeˈkos/ adj
преждевременно развит

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
то́чен
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
пропове́дник
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predic predica predicada predicades predicaia predicaien predicaies predicam predicant predicar predicara predicaran predicarem predicaren predicares predicareu predicaria predicarien predicaries predicariva predicariven predicarives predicarà predicaràs predicaré predicaríem predicaríeu predicarívem predicaríveu predicassen predicasses predicassin predicassis predicat predicats predicau predicava predicaven predicaves predicavi predicavo predico predicos predicà predicàiem predicàieu predicàrem predicàreu predicàs predicàssem predicàsseu predicàssim predicàssiu predicàvem predicàvets predicàveu predicàvom predique prediqueguem prediqueguessa prediqueguessen prediqueguesses prediquegueu prediquegués prediqueguéssom prediqueguéssou prediquem prediquen prediques prediquessa prediquessen prediquesses prediquessi prediquessin prediquessis prediqueu prediqui prediquin prediquis prediqués prediquéssem prediquésseu prediquéssim prediquéssiu prediquí sept v.cent val v
проповя́двам

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
предика́т

predicció n fem
предви́ждане

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
прогнозирам

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ adv
за предпочитане

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ bal n-occ occ prefereix prefereixen prefereixes prefereixi prefereixin prefereixis prefereixo preferesc preferesqui preferesquin preferesquis preferia preferida preferides preferien preferies preferiguem preferigueu preferim preferint preferir preferira preferiran preferirem preferiren preferires preferireu preferiria preferirien preferiries preferirà preferiràs preferiré preferiríem preferiríeu preferisc preferisca preferisquen preferisques preferissen preferisses preferissin preferissis preferit preferits preferiu preferix preferixen preferixes preferixo preferí preferíem preferíeu preferírem preferíreu preferís preferíssem preferísseu preferíssim preferíssiu sept val v
предпочи́там

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
и́збор

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
предста́вка префи́кс
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
мо́ля се
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregon pregona pregonada pregonades pregonam pregonant pregonar pregonara pregonaran pregonarem pregonaren pregonares pregonareu pregonaria pregonarien pregonaries pregonarà pregonaràs pregonaré pregonaríem pregonaríeu pregonassen pregonasses pregonassin pregonassis pregonat pregonats pregonau pregonava pregonaven pregonaves pregone pregonem pregonen pregones pregonessen pregonesses pregonessin pregonessis pregoneu pregoni pregonin pregonis pregono pregonà pregonàrem pregonàreu pregonàs pregonàssem pregonàsseu pregonàssim pregonàssiu pregonàvem pregonàveu pregonés pregonéssem pregonésseu pregonéssim pregonéssiu pregoní sept val v
заявявам

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
въпро́с въпрос
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
пи́там питам

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
моли́тва

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
праисто́рия

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
награда

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
награжда́вам

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
предчувствие

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
печа́т
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
взе́ма
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preny prenya prenyada prenyades prenyam prenyant prenyar prenyara prenyaran prenyarem prenyaren prenyares prenyareu prenyaria prenyarien prenyaries prenyarà prenyaràs prenyaré prenyaríem prenyaríeu prenyassen prenyasses prenyassin prenyassis prenyat prenyats prenyau prenyava prenyaven prenyaves prenye prenyem prenyen prenyes prenyessen prenyesses prenyessin prenyessis prenyeu prenyi prenyin prenyis prenyo prenyà prenyàrem prenyàreu prenyàs prenyàssem prenyàsseu prenyàssim prenyàssiu prenyàvem prenyàveu prenyés prenyéssem prenyésseu prenyéssim prenyéssiu prenyí sept val v
напоявам

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
тревога
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
подгото́вка
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
подго́твям
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
предлог

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
прерогатив
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
бент
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
знамение

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
презвитериум

prescindible /pɾe.sinˈdi.bɫe/ /pɾe.sinˈdi.βɫe/ /pɾe.sinˈdib.bɫe/ /pɾə.sinˈdi.βɫə/ /pɾə.sinˈdib.bɫə/ /pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
без който може

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
предписвам
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
присъ́стващ
Que assisteix.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
представление

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
представям
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
президентски

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
президе́нт президент

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
президентство

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
бързане

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
проко́ба

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
давление
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
бюдже́т

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pressupost pressuposta pressupostada pressupostades pressupostam pressupostant pressupostar pressupostara pressupostaran pressupostarem pressupostaren pressupostares pressupostareu pressupostaria pressupostarien pressupostaries pressupostarà pressupostaràs pressupostaré pressupostaríem pressupostaríeu pressupostassen pressupostasses pressupostassin pressupostassis pressupostat pressupostats pressupostau pressupostava pressupostaven pressupostaves pressuposte pressupostem pressuposten pressupostes pressupostessen pressupostesses pressupostessin pressupostessis pressuposteu pressuposti pressupostin pressupostis pressuposto pressupostà pressupostàrem pressupostàreu pressupostàs pressupostàssem pressupostàsseu pressupostàssim pressupostàssiu pressupostàvem pressupostàveu pressupostés pressupostéssem pressupostésseu pressupostéssim pressupostéssiu pressupostí sept val v
предвиждам в бюджета

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
бюджетен

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
заемам
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
престиж

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
престижен

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
хваля се
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
предполагам
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
присъ́ствие

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
затвор

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
претор

preu n masc
цена цена́
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
попречване

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
предвиждам

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
приапизъм

prim /ˈpɾim/ adj masc
тънък
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
разсвет
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
бонус
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
про́лет пролет
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
пъ́рви
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
пъ́рви
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
пъ́рви
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
пъ́рво лице́

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
примитивен

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
първороден

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
княги́ня

principal adj
гла́вен
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
главно

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
княжество

principi n masc
нача́ло
començament
при́нцип
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
помощник игумен

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
приорат
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
бино́къл

privat privada privats adj masc
ча́стен частен
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
привиле́гия

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
нос

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
вероя́тен

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
вероя́тно

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
неподкупност

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
пробле́м

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
[[на́чин]] на [[ра́бота]]
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.
(programació) Conjunt d'instruccions que són cridades a executar des d'una altra part d'un programa (o, fins i tot, des del mateix procediment quan l'entorn permet recursivitat) i que tornen el control del programa, a la línia següent on ha estat realitzada la crida; no poden retornar un valor implícitament, però sí mitjançant paràmetres.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
процесия

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
възвание

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
прокрастинация

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ procrastina procrastinada procrastinades procrastinam procrastinant procrastinar procrastinara procrastinaran procrastinarem procrastinaren procrastinares procrastinareu procrastinaria procrastinarien procrastinaries procrastinarà procrastinaràs procrastinaré procrastinaríem procrastinaríeu procrastinassen procrastinasses procrastinassin procrastinassis procrastinat procrastinats procrastinau procrastinava procrastinaven procrastinaves procrastine procrastinem procrastinen procrastines procrastinessen procrastinesses procrastinessin procrastinessis procrastineu procrastini procrastinin procrastinis procrastino procrastinà procrastinàrem procrastinàreu procrastinàs procrastinàssem procrastinàsseu procrastinàssim procrastinàssiu procrastinàvem procrastinàveu procrastinés procrastinéssem procrastinésseu procrastinéssim procrastinéssiu procrastiní procrastín sept val v
бавя се

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
проце́с
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
проконсул

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
чудо

producció n fem
проду́кция

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
сто́ка

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
продуктивен

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
израбо́твам
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
професионален
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
професионален
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
професор
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
проро́к пророк

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
дълбо́к
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
дълбочина́
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
програ́ма
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
програми́ране

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
програ́мно осигуря́ване

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
напредване

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
забранявам

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
прое́кт проект
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
куршу́м

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
прое́ктор

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
плодороден

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
обеща́ние

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
прометий

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
обеща́вам

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ promíscua adj masc
безразборен

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
клас
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
обявявам

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
произноше́ние

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
свой
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
владе́тел

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
пропорциона́лен

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
пропорция

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
предлагам
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
предложе́ние

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
цел

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
про́за

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prosper prospera prosperada prosperades prosperaia prosperaien prosperaies prosperam prosperant prosperar prosperara prosperaran prosperarem prosperaren prosperares prosperareu prosperaria prosperarien prosperaries prosperariva prosperariven prosperarives prosperarà prosperaràs prosperaré prosperaríem prosperaríeu prosperarívem prosperaríveu prosperassen prosperasses prosperassin prosperassis prosperat prosperats prosperau prosperava prosperaven prosperaves prosperavi prosperavo prospere prospereguem prospereguessa prospereguessen prospereguesses prosperegueu prosperegués prospereguéssom prospereguéssou prosperem prosperen prosperes prosperessa prosperessen prosperesses prosperessi prosperessin prosperessis prospereu prosperi prosperin prosperis prospero prosperos prospers prosperà prosperàiem prosperàieu prosperàrem prosperàreu prosperàs prosperàssem prosperàsseu prosperàssim prosperàssiu prosperàvem prosperàvets prosperàveu prosperàvom prosperés prosperéssem prosperésseu prosperéssim prosperéssiu prosperí sept v.cent val v
преуспе́я

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
благоденствие

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
проститу́ция

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
проститу́тка

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
прозелит

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
прозодия

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
главен герой

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protagonitz protagonitza protagonitzada protagonitzades protagonitzaia protagonitzaien protagonitzaies protagonitzam protagonitzant protagonitzar protagonitzara protagonitzaran protagonitzarem protagonitzaren protagonitzares protagonitzareu protagonitzaria protagonitzarien protagonitzaries protagonitzariva protagonitzariven protagonitzarives protagonitzarà protagonitzaràs protagonitzaré protagonitzaríem protagonitzaríeu protagonitzarívem protagonitzaríveu protagonitzassen protagonitzasses protagonitzassin protagonitzassis protagonitzat protagonitzats protagonitzau protagonitzava protagonitzaven protagonitzaves protagonitzavi protagonitzavo protagonitze protagonitzeguem protagonitzeguessa protagonitzeguessen protagonitzeguesses protagonitzegueu protagonitzegués protagonitzeguéssom protagonitzeguéssou protagonitzem protagonitzen protagonitzes protagonitzessa protagonitzessen protagonitzesses protagonitzessi protagonitzessin protagonitzessis protagonitzeu protagonitzi protagonitzin protagonitzis protagonitzo protagonitzos protagonitzs protagonitzà protagonitzàiem protagonitzàieu protagonitzàrem protagonitzàreu protagonitzàs protagonitzàssem protagonitzàsseu protagonitzàssim protagonitzàssiu protagonitzàvem protagonitzàvets protagonitzàveu protagonitzàvom protagonitzés protagonitzéssem protagonitzésseu protagonitzéssim protagonitzéssiu protagonitzí sept v.cent val v
играя главна роля

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
защи́та
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
защитник
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
регентство

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
защитавам
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
проте́ст

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ protest protesta protestada protestades protestam protestant protestar protestara protestaran protestarem protestaren protestares protestareu protestaria protestarien protestaries protestarà protestaràs protestaré protestaríem protestaríeu protestassen protestasses protestassin protestassis protestat protestats protestau protestava protestaven protestaves proteste protestem protesten protestes protestessen protestesses protestessin protestessis protesteu protesti protestin protestis protesto protestà protestàrem protestàreu protestàs protestàssem protestàsseu protestàssim protestàssiu protestàvem protestàveu protestés protestéssem protestésseu protestéssim protestéssiu protestí sept val v
протести́рам
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ n masc
протей
Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
протеин белтък

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
протактиний

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
протокол

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
прототип

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
протон

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
достатъчно

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
доказа́телство
Acció de provar.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ proveeix proveeixen proveeixes proveeixi proveeixin proveeixis proveeixo proveeixs proveesc proveesca proveesquen proveesques proveesqui proveesquin proveesquis proveint proveir proveiran proveirem proveireu proveiria proveirien proveiries proveirà proveiràs proveiré proveiríem proveiríeu proveí proveíem proveíeu proveírem proveíreu proveís proveíssem proveísseu proveíssim proveíssiu proveïa proveïda proveïdes proveïen proveïes proveïguem proveïgueu proveïm proveïra proveïren proveïres proveïsc proveïsca proveïsquen proveïsques proveïssen proveïsses proveïssin proveïssis proveït proveïts proveïu proveïx proveïxen proveïxes proveïxo sept v.cent val v
давам

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
посло́вица

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
доста́вчик

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
провинциа́лен

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ provoc provoca provocada provocades provocam provocant provocar provocara provocaran provocarem provocaren provocares provocareu provocaria provocarien provocaries provocarà provocaràs provocaré provocaríem provocaríeu provocassen provocasses provocassin provocassis provocat provocats provocau provocava provocaven provocaves provoco provocà provocàrem provocàreu provocàs provocàssem provocàsseu provocàssim provocàssiu provocàvem provocàveu provoque provoquem provoquen provoques provoquessen provoquesses provoquessin provoquessis provoqueu provoqui provoquin provoquis provoqués provoquéssem provoquésseu provoquéssim provoquéssiu provoquí sept val v
провокирам
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
провинция

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
благоразумен

pruna n fem
сли́ва слива

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
практичен
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
пра́ктика
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ adv
практически

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ bal eiv occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept v.cent val v
налягам

préssec n masc
праскова

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
за́ем

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
принц
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ pròspera pròspers adj masc
благоприятен
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
простата

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
проте́за
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
лъженаука псевдонаука

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
псевдоним
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
психология

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
психоза

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
психолог

psicòpata n neut
психопа́т

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
психика

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
психиа́тър

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
психиа́трия

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
изда́ние

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
изда́вам

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
вонящ
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
воня
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
воня
Mala olor, olor desagradable.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
вдигам
Augmentar de nivell.
издигам се
Anar creixent.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
белодро́бен

pulmó n masc
бял дроб

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
би́ене

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
то́чка точка
Signe de puntuació que separa frases.
точка то́чка
Grau d'una escala de qualificació.
точка
Recompenses en el joc.

punta /ˈpun.ta/ n fem
връх
Extrem agut d'una cosa.
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
пунктуа́ция
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
точен
Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
акура́тност

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
ши́ло

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
зени́ца
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
папуняк

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
безупречен

puré /puˈɾe/ n masc
пюре́

pus /ˈpus/ n masc
гной

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
ку́рва

puça /ˈpu.sa/ n fem
бълха
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
страница

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
блед

pàmpol /ˈpam.poɫ/ /ˈpam.puɫ/ n masc
риба-лоцман
(peixos) Peix teleosti de la família dels caràngids (Naucrates ductor).

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
панкреас

pànic n masc
па́ника паника

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
та́тковина

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
косъм
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-llarg /ˌpəˈʎaɾk/ /ˌpɛʎˈʎark/ /ˌpɛˈʎark/ /ˌpɛˈʎaɾk/ adj masc
дългоко́с

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
червенокос

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ n masc
топче
Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
махало

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
загуба

pèrdua de possessió n fem
грешка

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
грах

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
венчели́стче

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
смърч

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
ха́пче

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
пирсинг

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
полип
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
портик

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
посмъртен

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
бару́т
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
обще́ствен
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
обще́ствен
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
открито

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
тетрадка
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
квадра́тен квадрат
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
квадра́т квадрат
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
картина
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quadruplic quadruplica quadruplicada quadruplicades quadruplicam quadruplicant quadruplicar quadruplicara quadruplicaran quadruplicarem quadruplicaren quadruplicares quadruplicareu quadruplicaria quadruplicarien quadruplicaries quadruplicarà quadruplicaràs quadruplicaré quadruplicaríem quadruplicaríeu quadruplicassen quadruplicasses quadruplicassin quadruplicassis quadruplicat quadruplicats quadruplicau quadruplicava quadruplicaven quadruplicaves quadruplico quadruplicà quadruplicàrem quadruplicàreu quadruplicàs quadruplicàssem quadruplicàsseu quadruplicàssim quadruplicàssiu quadruplicàvem quadruplicàveu quadruplique quadrupliquem quadrupliquen quadrupliques quadrupliquessen quadrupliquesses quadrupliquessin quadrupliquessis quadrupliqueu quadrupliqui quadrupliquin quadrupliquis quadrupliqués quadrupliquéssem quadrupliquésseu quadrupliquéssim quadrupliquéssiu quadrupliquí sept val v
ochetvoryavam

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
качество свойство

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
извара

quan /ˈkon/ adv
кога́ кога
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
на куково лято

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
ко́лко
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
величина

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
коли́чествен

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
четиридесет

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
една четиридесета

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Велики пости

quark /ˈkwark/ n masc
кварк

quartfinalista /ˌkwart.fi.nəˈɫis.tə/ /ˌkwaɾt.fi.naˈɫis.ta/ n neut
четвъртфиналист

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
четири

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
четиристотин

que /ke/ adv
как
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
да
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
срещам се
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
кефи́р

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
кътник

queixal del seny n masc
мъдре́ц

qui /ˈki/ pronoun
кой

quiet /kiˈet/ adj masc
неподвижен

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
кил

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
килогра́м

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
километър

quim /ˈkim/ n masc
химус

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
химера
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
хинин

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
центнер
Pes equivalent a cent lliures.

quinze /ˈkin.ze/ number
петнадесет петнайсет

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
петнадесети

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
бу́дка

quitrà n masc
катра́н

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
донкихотовски
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
коефициент на интелигентност

quotidià adj masc
всекидневен

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
квант

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
какво́
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
хими́чен
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
химия
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
ке́чуа кечуа

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
кворум

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qüestion qüestiona qüestionada qüestionades qüestionam qüestionant qüestionar qüestionara qüestionaran qüestionarem qüestionaren qüestionares qüestionareu qüestionaria qüestionarien qüestionaries qüestionarà qüestionaràs qüestionaré qüestionaríem qüestionaríeu qüestionassen qüestionasses qüestionassin qüestionassis qüestionat qüestionats qüestionau qüestionava qüestionaven qüestionaves qüestione qüestionem qüestionen qüestiones qüestionessen qüestionesses qüestionessin qüestionessis qüestioneu qüestioni qüestionin qüestionis qüestiono qüestionà qüestionàrem qüestionàreu qüestionàs qüestionàssem qüestionàsseu qüestionàssim qüestionàssiu qüestionàvem qüestionàveu qüestionés qüestionéssem qüestionésseu qüestionéssim qüestionéssiu qüestioní sept val v
съмнявам се
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
въпро́сник

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ n fem
подопа́шник

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
ребека

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
разумен

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
рационално

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
раси́зъм

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
ъ́гъл
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
радий
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
излъ́чване

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
радиа́тор

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
корен

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
преда́ване

radó /rəˈðo/ n masc
радон

rai /ˈraj/ n masc
сал
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
струя
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
лъч
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
топ листа

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
скат
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

ram /ˈram/ n masc
буке́т

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
ста́до

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
спазъм
Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
недоволство

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
разсъждение

rap /ˈrap/ n masc
морски дявол
(Lophius budegassa)

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ n masc
енфие

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
ракета

raquis /ˈra.kis/ n masc
гръбнак

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
рахитичен
Que pateix raquitisme.
Dèbil, poc desenvolupat.

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
необикновен
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
рядкост

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
че́тка
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ raspall raspalla raspallada raspallades raspallaia raspallaien raspallaies raspallam raspallant raspallar raspallara raspallaran raspallarem raspallaren raspallares raspallareu raspallaria raspallarien raspallaries raspallariva raspallariven raspallarives raspallarà raspallaràs raspallaré raspallaríem raspallaríeu raspallarívem raspallaríveu raspallassen raspallasses raspallassin raspallassis raspallat raspallats raspallau raspallava raspallaven raspallaves raspallavi raspallavo raspalle raspalleguem raspalleguessa raspalleguessen raspalleguesses raspallegueu raspallegués raspalleguéssom raspalleguéssou raspallem raspallen raspalles raspallessa raspallessen raspallesses raspallessi raspallessin raspallessis raspalleu raspalli raspallin raspallis raspallo raspallos raspalls raspallà raspallàiem raspallàieu raspallàrem raspallàreu raspallàs raspallàssem raspallàsseu raspallàssim raspallàssiu raspallàvem raspallàvets raspallàveu raspallàvom raspallés raspalléssem raspallésseu raspalléssim raspalléssiu raspallí sept v.cent val v
четкане

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
гребло
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
плъх
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
прилеп

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ратификация

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
ми́шка мишка
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
мишка
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
порив
Bufada de vent.

rauc /ˈrawk/ n masc
ква́кане

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rauc rauca raucada raucades raucam raucant raucar raucara raucaran raucarem raucaren raucares raucareu raucaria raucarien raucaries raucarà raucaràs raucaré raucaríem raucaríeu raucassen raucasses raucassin raucassis raucat raucats raucau raucava raucaven raucaves rauco raucà raucàrem raucàreu raucàs raucàssem raucàsseu raucàssim raucàssiu raucàvem raucàveu rauque rauquem rauquen rauques rauquessen rauquesses rauquessin rauquessis rauqueu rauqui rauquin rauquis rauqués rauquéssem rauquésseu rauquéssim rauquéssiu rauquí sept val v
ква́кам

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
репичка
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
ра́са

raïm /rəˈim/ n masc
грозде
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
ра́зум
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
реа́кция

reacció en cadena de la polimerasa n fem
полимеразна верижна реакция

real adj
действи́телен
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
действи́телност реалност

reaparèixer /re.a.paˈɾe.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃeɾ/ /re.ə.pəˈɾə.ʃə/ /re.ə.pəˈɾɛ.ʃə/ bal eiv occ reaparec reaparega reapareguda reaparegudes reapareguem reapareguen reapareguera reaparegueren reaparegueres reaparegues reapareguessen reapareguesses reapareguessin reapareguessis reaparegueu reaparegui reapareguin reapareguis reaparegut reapareguts reaparegué reapareguérem reapareguéreu reaparegués reapareguéssem reapareguésseu reapareguéssim reapareguéssiu reapareguí reapareix reapareixem reapareixen reapareixent reapareixeran reapareixerem reapareixereu reapareixeria reapareixerien reapareixeries reapareixerà reapareixeràs reapareixeré reapareixeríem reapareixeríeu reapareixes reapareixeu reapareixia reapareixien reapareixies reapareixíem reapareixíeu reaparesc reaparesca reaparesquem reaparesquen reaparesqueren reaparesqueres reaparesques reaparesqueu reaparesqui reaparesquis reaparesqué reaparesquérem reaparesquéreu reaparesquí reaparèixer reaparéixer v.cent val v
появявам се отново

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
бунт

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
отло́мки
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
нит

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
киле́р

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
отскок
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
получавам
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...
(voleibol) Colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.
(tennis de taula, bàdminton) Ser, un jugador o un equip, l'encarregat de tornar la pilota procedent d'un servei.

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
о́тказ
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
неотдавнашен

recepció n fem
реце́пция
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
реце́пта рецепта
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
приемник
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
изсле́дване
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recicl recicla reciclada reciclades reciclaia reciclaien reciclaies reciclam reciclant reciclar reciclara reciclaran reciclarem reciclaren reciclares reciclareu reciclaria reciclarien reciclaries reciclariva reciclariven reciclarives reciclarà reciclaràs reciclaré reciclaríem reciclaríeu reciclarívem reciclaríveu reciclassen reciclasses reciclassin reciclassis reciclat reciclats reciclau reciclava reciclaven reciclaves reciclavi reciclavo recicle recicleguem recicleguessa recicleguessen recicleguesses reciclegueu reciclegués recicleguéssom recicleguéssou reciclem reciclen recicles reciclessa reciclessen reciclesses reciclessi reciclessin reciclessis recicleu recicli reciclin reciclis reciclo reciclos recicls reciclà reciclàiem reciclàieu reciclàrem reciclàreu reciclàs reciclàssem reciclàsseu reciclàssim reciclàssiu reciclàvem reciclàvets reciclàveu reciclàvom reciclés recicléssem reciclésseu recicléssim recicléssiu reciclí sept v.cent val v
преработвам
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
рецикли́ране
Acció i efecte de reciclar.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
на́борник

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
вербу́вам

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ alg bal eiv occ recollia recollida recollides recollien recollies recolliguem recolligueu recollim recollint recollir recollira recolliran recollirem recolliren recollires recollireu recolliria recollirien recolliries recollirà recolliràs recolliré recolliríem recolliríeu recollissen recollisses recollissin recollissis recollit recollits recolliu recollí recollíem recollíeu recollírem recollíreu recollís recollíssem recollísseu recollíssim recollíssiu recull reculla recullen reculles reculli recullin recullis recullo reculls sept v.cent val v
събера́

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recol·lect recol·lecta recol·lectada recol·lectades recol·lectaia recol·lectaien recol·lectaies recol·lectam recol·lectant recol·lectar recol·lectara recol·lectaran recol·lectarem recol·lectaren recol·lectares recol·lectareu recol·lectaria recol·lectarien recol·lectaries recol·lectariva recol·lectariven recol·lectarives recol·lectarà recol·lectaràs recol·lectaré recol·lectaríem recol·lectaríeu recol·lectarívem recol·lectaríveu recol·lectassen recol·lectasses recol·lectassin recol·lectassis recol·lectat recol·lectats recol·lectau recol·lectava recol·lectaven recol·lectaves recol·lectavi recol·lectavo recol·lecte recol·lecteguem recol·lecteguessa recol·lecteguessen recol·lecteguesses recol·lectegueu recol·lectegués recol·lecteguéssom recol·lecteguéssou recol·lectem recol·lecten recol·lectes recol·lectessa recol·lectessen recol·lectesses recol·lectessi recol·lectessin recol·lectessis recol·lecteu recol·lecti recol·lectin recol·lectis recol·lecto recol·lectos recol·lects recol·lectà recol·lectàiem recol·lectàieu recol·lectàrem recol·lectàreu recol·lectàs recol·lectàssem recol·lectàsseu recol·lectàssim recol·lectàssiu recol·lectàvem recol·lectàvets recol·lectàveu recol·lectàvom recol·lectés recol·lectéssem recol·lectésseu recol·lectéssim recol·lectéssiu recol·lectí sept v.cent val v
бера

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
препоръка

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
препоръ́чвам

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
награ́да

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompens recompensa recompensada recompensades recompensaia recompensaien recompensaies recompensam recompensant recompensar recompensara recompensaran recompensarem recompensaren recompensares recompensareu recompensaria recompensarien recompensaries recompensariva recompensariven recompensarives recompensarà recompensaràs recompensaré recompensaríem recompensaríeu recompensarívem recompensaríveu recompensassen recompensasses recompensassin recompensassis recompensat recompensats recompensau recompensava recompensaven recompensaves recompensavi recompensavo recompense recompenseguem recompenseguessa recompenseguessen recompenseguesses recompensegueu recompensegués recompenseguéssom recompenseguéssou recompensem recompensen recompenses recompensessa recompensessen recompensesses recompensessi recompensessin recompensessis recompenseu recompensi recompensin recompensis recompenso recompensos recompenss recompensà recompensàiem recompensàieu recompensàrem recompensàreu recompensàs recompensàssem recompensàsseu recompensàssim recompensàssiu recompensàvem recompensàvets recompensàveu recompensàvom recompensés recompenséssem recompensésseu recompenséssim recompenséssiu recompensí sept v.cent val v
награжда́вам

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reconcilia reconciliada reconciliades reconciliam reconciliant reconciliar reconciliara reconciliaran reconciliarem reconciliaren reconciliares reconciliareu reconciliaria reconciliarien reconciliaries reconciliarà reconciliaràs reconciliaré reconciliaríem reconciliaríeu reconciliassen reconciliasses reconciliassin reconciliassis reconciliat reconciliats reconciliau reconciliava reconciliaven reconciliaves reconcilie reconciliem reconcilien reconcilies reconciliessen reconciliesses reconciliessin reconciliessis reconcilieu reconcilii reconcilio reconcilià reconciliàrem reconciliàreu reconciliàs reconciliàssem reconciliàsseu reconciliàssim reconciliàssiu reconciliàvem reconciliàveu reconciliés reconciliéssem reconciliésseu reconciliéssim reconciliéssiu reconcilií reconciliï reconciliïn reconciliïs sept val v
помирявам

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
одобре́ние

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reconsider reconsidera reconsiderada reconsiderades reconsideram reconsiderant reconsiderar reconsiderara reconsideraran reconsiderarem reconsideraren reconsiderares reconsiderareu reconsideraria reconsiderarien reconsideraries reconsiderarà reconsideraràs reconsideraré reconsideraríem reconsideraríeu reconsiderassen reconsiderasses reconsiderassin reconsiderassis reconsiderat reconsiderats reconsiderau reconsiderava reconsideraven reconsideraves reconsidere reconsiderem reconsideren reconsideres reconsideressen reconsideresses reconsideressin reconsideressis reconsidereu reconsideri reconsiderin reconsideris reconsidero reconsiderà reconsideràrem reconsideràreu reconsideràs reconsideràssem reconsideràsseu reconsideràssim reconsideràssiu reconsideràvem reconsideràveu reconsiderés reconsideréssem reconsiderésseu reconsideréssim reconsideréssiu reconsiderí sept val v
преразглеждам

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
зачета́
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
спо́мен

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
по́мня

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
правоъгълник

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
право черво
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
ректор

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
възвръщане
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
повтарящ се

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
реципрочен

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redirigeix redirigeixa redirigeixen redirigeixes redirigeixi redirigeixin redirigeixis redirigeixo redirigeixs redirigesc redirigesca redirigesquen redirigesques redirigesqui redirigesquin redirigesquis redirigia redirigida redirigides redirigien redirigies redirigiguem redirigiguera redirigigueren redirigigueres redirigiguessen redirigiguesses redirigiguessin redirigiguessis redirigigueu redirigigueva redirigigueven redirigigueves redirigigué redirigiguérem redirigiguéreu redirigigués redirigiguéssem redirigiguésseu redirigiguéssim redirigiguéssiu redirigiguévem redirigiguéveu redirigim redirigint redirigir redirigira redirigiran redirigirem redirigiren redirigires redirigireu redirigiria redirigirien redirigiries redirigiriva redirigiriven redirigirives redirigirà redirigiràs redirigiré redirigiríem redirigiríeu redirigirívem redirigiríveu redirigisc redirigisca redirigisco redirigiscos redirigisquem redirigisquen redirigisques redirigisqueu redirigissa redirigissen redirigisses redirigissi redirigissin redirigissis redirigist redirigit redirigits redirigiu redirigiva redirigiven redirigives redirigix redirigixa redirigixen redirigixes redirigixi redirigixin redirigixis redirigixo redirigixos redirigí redirigíem redirigíets redirigíeu redirigírem redirigíreu redirigís redirigíscon redirigíssem redirigísseu redirigíssim redirigíssiu redirigíssom redirigíssou redirigívem redirigíveu redirigíxon sept v.cent val v
преадресирам

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
намаляване

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
намалявам
disminuir

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
заместване

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ reemplace reemplaceguem reemplaceguessa reemplaceguessen reemplaceguesses reemplacegueu reemplacegués reemplaceguéssom reemplaceguéssou reemplacem reemplacen reemplaces reemplacessa reemplacessen reemplacesses reemplacessi reemplacessin reemplacessis reemplaceu reemplaci reemplacin reemplacis reemplacés reemplacéssem reemplacésseu reemplacéssim reemplacéssiu reemplací reemplaç reemplaça reemplaçada reemplaçades reemplaçaia reemplaçaien reemplaçaies reemplaçam reemplaçant reemplaçar reemplaçara reemplaçaran reemplaçarem reemplaçaren reemplaçares reemplaçareu reemplaçaria reemplaçarien reemplaçaries reemplaçariva reemplaçariven reemplaçarives reemplaçarà reemplaçaràs reemplaçaré reemplaçaríem reemplaçaríeu reemplaçarívem reemplaçaríveu reemplaçassen reemplaçasses reemplaçassin reemplaçassis reemplaçat reemplaçats reemplaçau reemplaçava reemplaçaven reemplaçaves reemplaçavi reemplaçavo reemplaço reemplaços reemplaçà reemplaçàiem reemplaçàieu reemplaçàrem reemplaçàreu reemplaçàs reemplaçàssem reemplaçàsseu reemplaçàssim reemplaçàssiu reemplaçàvem reemplaçàvets reemplaçàveu reemplaçàvom sept v.cent val v
заме́ням

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ alg bal eiv refacem refacen refaces refaceu refaci refacin refacis refaig refan refaran refarem refareu refaria refarien refaries refarà refaràs refaré refaríem refaríeu refaç refaça refeia refeien refeies refeim refeis refem refent refer refera referen referes refessen refesses refessin refessis refet refeta refetes refets refeu refiu refà refàs refèiem refèieu refé reférem reféreu refés reféssem refésseu reféssim reféssiu reféu v.cent val v
преправям
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ refereix refereixa refereixen refereixes refereixi refereixin refereixis refereixo refereixs referesc referesca referesquen referesques referesqui referesquin referesquis referia referida referides referien referies referiguem referiguera referigueren referigueres referiguessen referiguesses referiguessin referiguessis referigueu referigueva referigueven referigueves referigué referiguérem referiguéreu referigués referiguéssem referiguésseu referiguéssim referiguéssiu referiguévem referiguéveu referim referint referir referira referiran referirem referiren referires referireu referiria referirien referiries refeririva refeririven referirives referirà referiràs referiré referiríem referiríeu referirívem referiríveu referisc referisca referisco referiscos referisquem referisquen referisques referisqueu referissa referissen referisses referissi referissin referissis referist referit referits referiu referiva referiven referives referix referixa referixen referixes referixi referixin referixis referixo referixos referí referíem referíets referíeu referírem referíreu referís referíscon referíssem referísseu referíssim referíssiu referíssom referíssou referívem referíveu referíxon sept v.cent val v
обръщам се

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
еталон
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
рефере́ндум

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refina refinada refinades refinam refinant refinar refinara refinaran refinarem refinaren refinares refinareu refinaria refinarien refinaries refinarà refinaràs refinaré refinaríem refinaríeu refinassen refinasses refinassin refinassis refinat refinats refinau refinava refinaven refinaves refine refinem refinen refines refinessen refinesses refinessin refinessis refineu refini refinin refinis refino refinà refinàrem refinàreu refinàs refinàssem refinàsseu refinàssim refinàssiu refinàvem refinàveu refinés refinéssem refinésseu refinéssim refinéssiu refiní refín sept val v
облагородявам

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
образ
Cosa que es veu reflectida.
рефле́кс
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reflexion reflexiona reflexionada reflexionades reflexionaia reflexionaien reflexionaies reflexionam reflexionant reflexionar reflexionara reflexionaran reflexionarem reflexionaren reflexionares reflexionareu reflexionaria reflexionarien reflexionaries reflexionariva reflexionariven reflexionarives reflexionarà reflexionaràs reflexionaré reflexionaríem reflexionaríeu reflexionarívem reflexionaríveu reflexionassen reflexionasses reflexionassin reflexionassis reflexionat reflexionats reflexionau reflexionava reflexionaven reflexionaves reflexionavi reflexionavo reflexione reflexioneguem reflexioneguessa reflexioneguessen reflexioneguesses reflexionegueu reflexionegués reflexioneguéssom reflexioneguéssou reflexionem reflexionen reflexiones reflexionessa reflexionessen reflexionesses reflexionessi reflexionessin reflexionessis reflexioneu reflexioni reflexionin reflexionis reflexiono reflexionos reflexions reflexionà reflexionàiem reflexionàieu reflexionàrem reflexionàreu reflexionàs reflexionàssem reflexionàsseu reflexionàssim reflexionàssiu reflexionàvem reflexionàvets reflexionàveu reflexionàvom reflexionés reflexionéssem reflexionésseu reflexionéssim reflexionéssiu reflexioní sept v.cent val v
размишлявам

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
възвра́тен

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reform reforma reformada reformades reformam reformant reformar reformara reformaran reformarem reformaren reformares reformareu reformaria reformarien reformaries reformarà reformaràs reformaré reformaríem reformaríeu reformassen reformasses reformassin reformassis reformat reformats reformau reformava reformaven reformaves reforme reformem reformen reformes reformessen reformesses reformessin reformessis reformeu reformi reformin reformis reformo reformà reformàrem reformàreu reformàs reformàssem reformàsseu reformàssim reformàssiu reformàvem reformàveu reformés reforméssem reformésseu reforméssim reforméssiu reformí sept val v
обновявам
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
убе́жище

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
бежане́ц

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refut refuta refutada refutades refutaia refutaien refutaies refutam refutant refutar refutara refutaran refutarem refutaren refutares refutareu refutaria refutarien refutaries refutariva refutariven refutarives refutarà refutaràs refutaré refutaríem refutaríeu refutarívem refutaríveu refutassen refutasses refutassin refutassis refutat refutats refutau refutava refutaven refutaves refutavi refutavo refute refuteguem refuteguessa refuteguessen refuteguesses refutegueu refutegués refuteguéssom refuteguéssou refutem refuten refutes refutessa refutessen refutesses refutessi refutessin refutessis refuteu refuti refutin refutis refuto refutos refuts refutà refutàiem refutàieu refutàrem refutàreu refutàs refutàssem refutàsseu refutàssim refutàssiu refutàvem refutàvets refutàveu refutàvom refutés refutéssem refutésseu refutéssim refutéssiu refutí sept v.cent val v
опровергавам

refús prohibit n masc
айсинг

regal /reˈɣaɫ/ n masc
пода́рък

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
дарявам
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
поливам

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
регент

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
регетон

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
полк

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
местен

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
запис

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
зона

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
правило
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
лини́йка

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
по́вод юзда́

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
царуване

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
кра́лство кралство
Estat governat o representat per una monarquia.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
нормално

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
регентство

rehabilitació n fem
рехабилита́ция

rei /ˈrɛj/ n masc
крал цар
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
кралски

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
сребрист горбил

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
крали́ца кралица царица
Forma femenina de rei.

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reiter reitera reiterada reiterades reiteraia reiteraien reiteraies reiteram reiterant reiterar reiterara reiteraran reiterarem reiteraren reiterares reiterareu reiteraria reiterarien reiteraries reiterariva reiterariven reiterarives reiterarà reiteraràs reiteraré reiteraríem reiteraríeu reiterarívem reiteraríveu reiterassen reiterasses reiterassin reiterassis reiterat reiterats reiterau reiterava reiteraven reiteraves reiteravi reiteravo reitere reitereguem reitereguessa reitereguessen reitereguesses reiteregueu reiteregués reitereguéssom reitereguéssou reiterem reiteren reiteres reiteressa reiteressen reiteresses reiteressi reiteressin reiteressis reitereu reiteri reiterin reiteris reitero reiteros reiters reiterà reiteràiem reiteràieu reiteràrem reiteràreu reiteràs reiteràssem reiteràsseu reiteràssim reiteràssiu reiteràvem reiteràvets reiteràveu reiteràvom reiterés reiteréssem reiterésseu reiteréssim reiteréssiu reiterí sept v.cent val v
повтарям

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
свързан

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
взаимоотношение

relació sexual n fem
по́лово сноше́ние

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
относи́телен
Que està en relació amb alguna cosa

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
отпу́скане

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ adj
релакси́ращ

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relax relaxa relaxada relaxades relaxaia relaxaien relaxaies relaxam relaxant relaxar relaxara relaxaran relaxarem relaxaren relaxares relaxareu relaxaria relaxarien relaxaries relaxariva relaxariven relaxarives relaxarà relaxaràs relaxaré relaxaríem relaxaríeu relaxarívem relaxaríveu relaxassen relaxasses relaxassin relaxassis relaxat relaxats relaxau relaxava relaxaven relaxaves relaxavi relaxavo relaxe relaxeguem relaxeguessa relaxeguessen relaxeguesses relaxegueu relaxegués relaxeguéssom relaxeguéssou relaxem relaxen relaxes relaxessa relaxessen relaxesses relaxessi relaxessin relaxessis relaxeu relaxi relaxin relaxis relaxo relaxos relaxs relaxà relaxàiem relaxàieu relaxàrem relaxàreu relaxàs relaxàssem relaxàsseu relaxàssim relaxàssiu relaxàvem relaxàvets relaxàveu relaxàvom relaxés relaxéssem relaxésseu relaxéssim relaxéssiu relaxí sept v.cent val v
отпускам

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
рели́гия религия

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
вя́рващ

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
изпъкналост

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
буксуване

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
подхлъзгам

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
часо́вник часовник

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
мощи

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
гребло́
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
греба

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
забележителен

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
лекарство

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ alg bal eiv nota 1 occ remei remeia remeiada remeiades remeiam remeiant remeiar remeiara remeiaran remeiarem remeiaren remeiares remeiareu remeiaria remeiarien remeiaries remeiarà remeiaràs remeiaré remeiaríem remeiaríeu remeiassen remeiasses remeiassin remeiassis remeiat remeiats remeiau remeiava remeiaven remeiaves remeie remeiem remeien remeies remeiessen remeiesses remeiessin remeiessis remeieu remeio remeià remeiàrem remeiàreu remeiàs remeiàssem remeiàsseu remeiàssim remeiàssiu remeiàvem remeiàveu remeiés remeiéssem remeiésseu remeiéssim remeiéssiu remeí remeï remeïn remeïs sept v.cent val v
лекувам

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
прицеп

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remolc remolca remolcada remolcades remolcaia remolcaien remolcaies remolcam remolcant remolcar remolcara remolcaran remolcarem remolcaren remolcares remolcareu remolcaria remolcarien remolcaries remolcariva remolcariven remolcarives remolcarà remolcaràs remolcaré remolcaríem remolcaríeu remolcarívem remolcaríveu remolcassen remolcasses remolcassin remolcassis remolcat remolcats remolcau remolcava remolcaven remolcaves remolcavi remolcavo remolco remolcos remolcà remolcàiem remolcàieu remolcàrem remolcàreu remolcàs remolcàssem remolcàsseu remolcàssim remolcàssiu remolcàvem remolcàvets remolcàveu remolcàvom remolque remolqueguem remolqueguessa remolqueguessen remolqueguesses remolquegueu remolquegués remolqueguéssom remolqueguéssou remolquem remolquen remolques remolquessa remolquessen remolquesses remolquessi remolquessin remolquessis remolqueu remolqui remolquin remolquis remolqués remolquéssem remolquésseu remolquéssim remolquéssiu remolquí sept v.cent val v
буксирам

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
водовъртеж

remor /reˈmo/ /reˈmoɾ/ /rəˈmo/ n fem
глъч

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
дале́чен
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ bal eiv occ remoc remoga remoguda remogudes remoguem remoguen remoguera remogueren remogueres remogues remoguessen remoguesses remoguessin remoguessis remogueu remogui remoguin remoguis remogut remoguts remogué remoguérem remoguéreu remogués remoguéssem remoguésseu remoguéssim remoguéssiu remoguí remou remouen remouran remoure remourem remoureu remouria remourien remouries remourà remouràs remouré remouríem remouríeu remous removem removent removeu removia removien removies removíem removíeu v.cent val v
разбъ́рквам

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
кари́бу се́верен еле́н

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
бъ́бречен
Relatiu al ronyó.

reni n masc
рений

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
възстановим

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
пера́лня пера́лна маши́на

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
ми́я

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
гълча́

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ bal n-occ occ reparteix reparteixen reparteixes reparteixi reparteixin reparteixis reparteixo repartesc repartesqui repartesquin repartesquis repartia repartida repartides repartien reparties repartiguem repartigueu repartim repartint repartir repartira repartiran repartirem repartiren repartires repartireu repartiria repartirien repartiries repartirà repartiràs repartiré repartiríem repartiríeu repartisc repartisca repartisquen repartisques repartissen repartisses repartissin repartissis repartit repartits repartiu repartix repartixen repartixes repartixo repartí repartíem repartíeu repartírem repartíreu repartís repartíssem repartísseu repartíssim repartíssiu sept val v
разпръсквам

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[repensar-se]], [[repensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ repens repensa repensada repensades repensam repensant repensar repensara repensaran repensarem repensaren repensares repensareu repensaria repensarien repensaries repensarà repensaràs repensaré repensaríem repensaríeu repensassen repensasses repensassin repensassis repensat repensats repensau repensava repensaven repensaves repense repensem repensen repenses repensessen repensesses repensessin repensessis repenseu repensi repensin repensis repenso repensà repensàrem repensàreu repensàs repensàssem repensàsseu repensàssim repensàssiu repensàvem repensàveu repensés repenséssem repensésseu repenséssim repenséssiu repensí sept val v
обми́сля

repetició n fem
повторе́ние
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
повтарям

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
репорте́р

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
възобновяване
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
представяне
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
делега́т

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
представям
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
изобразявам
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
потиснически

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
поти́скане

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
възмездие

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
размножа́ване

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rept repta reptada reptades reptam reptant reptar reptara reptaran reptarem reptaren reptares reptareu reptaria reptarien reptaries reptarà reptaràs reptaré reptaríem reptaríeu reptassen reptasses reptassin reptassis reptat reptats reptau reptava reptaven reptaves repte reptem repten reptes reptessen reptesses reptessin reptessis repteu repti reptin reptis repto reptà reptàrem reptàreu reptàs reptàssem reptàsseu reptàssim reptàssiu reptàvem reptàveu reptés reptéssem reptésseu reptéssim reptéssiu reptí sept val v
движа се като змия
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
републикански

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
реноме́

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
република

república bananera n fem
бананова република

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
ни́що нищо
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
откуп
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
прели́вник

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
жи́тел
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
жи́тел
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resideix resideixa resideixen resideixes resideixi resideixin resideixis resideixo resideixs residesc residesca residesquen residesques residesqui residesquin residesquis residia residida residides residien residies residiguem residiguera residigueren residigueres residiguessen residiguesses residiguessin residiguessis residigueu residigueva residigueven residigueves residigué residiguérem residiguéreu residigués residiguéssem residiguésseu residiguéssim residiguéssiu residiguévem residiguéveu residim residint residir residira residiran residirem residiren residires residireu residiria residirien residiries residiriva residiriven residirives residirà residiràs residiré residiríem residiríeu residirívem residiríveu residisc residisca residisco residiscos residisquem residisquen residisques residisqueu residissa residissen residisses residissi residissin residissis residist residit residits residiu residiva residiven residives residix residixa residixen residixes residixi residixin residixis residixo residixos residí residíem residíets residíeu residírem residíreu residís residíscon residíssem residísseu residíssim residíssiu residíssom residíssou residívem residíveu residíxon sept v.cent val v
живе́я

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
жи́лище

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
гъвкавост

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
смола́
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
съпроти́ва
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
облегалка

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
почтен
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
уважа́вам
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
уваже́ние

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
съответно

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
вежлив

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
ди́шам дишам

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
отгова́рям
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
отгово́рност

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
отгово́рен
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
отгово́рен
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
о́тговор
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
резонанс

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
оста́вам
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
ресторант

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ restaur restaura restaurada restaurades restauram restaurant restaurar restaurara restauraran restaurarem restauraren restaurares restaurareu restauraria restaurarien restauraries restaurarà restauraràs restauraré restauraríem restauraríeu restaurassen restaurasses restaurassin restaurassis restaurat restaurats restaurau restaurava restauraven restauraves restaure restaurem restauren restaures restauressen restauresses restauressin restauressis restaureu restauri restaurin restauris restauro restaurà restauràrem restauràreu restauràs restauràssem restauràsseu restauràssim restauràssiu restauràvem restauràveu restaurés restauréssem restaurésseu restauréssim restauréssiu restaurí sept val v
възвръ́щам

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
резулта́т и́зход

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
възкресе́ние

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
рети́на

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retop retopa retopada retopades retopaia retopaien retopaies retopam retopant retopar retopara retoparan retoparem retoparen retopares retopareu retoparia retoparien retoparies retopariva retopariven retoparives retoparà retoparàs retoparé retoparíem retoparíeu retoparívem retoparíveu retopassen retopasses retopassin retopassis retopat retopats retopau retopava retopaven retopaves retopavi retopavo retope retopeguem retopeguessa retopeguessen retopeguesses retopegueu retopegués retopeguéssom retopeguéssou retopem retopen retopes retopessa retopessen retopesses retopessi retopessin retopessis retopeu retopi retopin retopis retopo retopos retops retopà retopàiem retopàieu retopàrem retopàreu retopàs retopàssem retopàsseu retopàssim retopàssiu retopàvem retopàvets retopàveu retopàvom retopés retopéssem retopésseu retopéssim retopéssiu retopí sept v.cent val v
рикоширам

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
портре́т портрет

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrat retrata retratada retratades retrataia retrataien retrataies retratam retratant retratar retratara retrataran retratarem retrataren retratares retratareu retrataria retratarien retrataries retratariva retratariven retratarives retratarà retrataràs retrataré retrataríem retrataríeu retratarívem retrataríveu retratassen retratasses retratassin retratassis retratat retratats retratau retratava retrataven retrataves retratavi retratavo retrate retrateguem retrateguessa retrateguessen retrateguesses retrategueu retrategués retrateguéssom retrateguéssou retratem retraten retrates retratessa retratessen retratesses retratessi retratessin retratessis retrateu retrati retratin retratis retrato retratos retrats retratà retratàiem retratàieu retratàrem retratàreu retratàs retratàssem retratàsseu retratàssim retratàssiu retratàvem retratàvets retratàveu retratàvom retratés retratéssem retratésseu retratéssim retratéssiu retratí sept v.cent val v
изобразявам

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
ретроспектива

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
огледало за задно виждане

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
красноре́чие

reunió /re.u.niˈo/ n fem
събра́ние
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revel revela revelada revelades revelam revelant revelar revelara revelaran revelarem revelaren revelares revelareu revelaria revelarien revelaries revelarà revelaràs revelaré revelaríem revelaríeu revelassen revelasses revelassin revelassis revelat revelats revelau revelava revelaven revelaves revele revelem revelen reveles revelessen revelesses revelessin revelessis reveleu reveli revelin revelis revelo revelà revelàrem revelàreu revelàs revelàssem revelàsseu revelàssim revelàssiu revelàvem revelàveu revelés reveléssem revelésseu reveléssim reveléssiu revelí sept val v
разкривам
Fer conèixer alguna cosa amagada.

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reviscol reviscola reviscolada reviscolades reviscolam reviscolant reviscolar reviscolara reviscolaran reviscolarem reviscolaren reviscolares reviscolareu reviscolaria reviscolarien reviscolaries reviscolarà reviscolaràs reviscolaré reviscolaríem reviscolaríeu reviscolassen reviscolasses reviscolassin reviscolassis reviscolat reviscolats reviscolau reviscolava reviscolaven reviscolaves reviscole reviscolem reviscolen reviscoles reviscolessen reviscolesses reviscolessin reviscolessis reviscoleu reviscoli reviscolin reviscolis reviscolo reviscolà reviscolàrem reviscolàreu reviscolàs reviscolàssem reviscolàsseu reviscolàssim reviscolàssiu reviscolàvem reviscolàveu reviscolés reviscoléssem reviscolésseu reviscoléssim reviscoléssiu reviscolí sept val v
възстановявам

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
повторе́ние

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
революцио́нен
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
революцио́нен
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
револю́ция революция
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reïfic reïfica reïficada reïficades reïficaia reïficaien reïficaies reïficam reïficant reïficar reïficara reïficaran reïficarem reïficaren reïficares reïficareu reïficaria reïficarien reïficaries reïficariva reïficariven reïficarives reïficarà reïficaràs reïficaré reïficaríem reïficaríeu reïficarívem reïficaríveu reïficassen reïficasses reïficassin reïficassis reïficat reïficats reïficau reïficava reïficaven reïficaves reïficavi reïficavo reïfico reïficos reïficà reïficàiem reïficàieu reïficàrem reïficàreu reïficàs reïficàssem reïficàsseu reïficàssim reïficàssiu reïficàvem reïficàvets reïficàveu reïficàvom reïfique reïfiqueguem reïfiqueguessa reïfiqueguessen reïfiqueguesses reïfiquegueu reïfiquegués reïfiqueguéssom reïfiqueguéssou reïfiquem reïfiquen reïfiques reïfiquessa reïfiquessen reïfiquesses reïfiquessi reïfiquessin reïfiquessis reïfiqueu reïfiqui reïfiquin reïfiquis reïfiqués reïfiquéssem reïfiquésseu reïfiquéssim reïfiquéssiu reïfiquí sept v.cent val v
материализирам

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
смях

riba /ˈri.ba/ n fem
бряг

ribot /riˈβɔt/ n masc
ренде

ric /ˈrik/ adj masc
бога́т богат
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
абсурден
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
пото́к

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
томбола

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
ри́ма
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
носорог

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
богатство

ris /ˈris/ n masc
риф
(nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc n masc
риск

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ris rissa rissada rissades rissam rissant rissar rissara rissaran rissarem rissaren rissares rissareu rissaria rissarien rissaries rissarà rissaràs rissaré rissaríem rissaríeu rissassen rissasses rissassin rissassis rissat rissats rissau rissava rissaven rissaves risse rissem rissen risses rissessen rissesses rissessin rissessis risseu rissi rissin rissis risso rissà rissàrem rissàreu rissàs rissàssem rissàsseu rissàssim rissàssiu rissàvem rissàveu rissés risséssem rissésseu risséssim risséssiu rissí sept val v
зарифявам

ritme /ˈrid.me/ n masc
ри́тъм ритъм

ritu /ˈri.tu/ n masc
обред

riu n masc
река́ река
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
смях
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
сме́я се смея се
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
съпе́рник

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
конкуренция

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
облекло́

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
крада́

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
ро́бот робот
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
робот
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ robotitz robotitza robotitzada robotitzades robotitzam robotitzant robotitzar robotitzara robotitzaran robotitzarem robotitzaren robotitzares robotitzareu robotitzaria robotitzarien robotitzaries robotitzarà robotitzaràs robotitzaré robotitzaríem robotitzaríeu robotitzassen robotitzasses robotitzassin robotitzassis robotitzat robotitzats robotitzau robotitzava robotitzaven robotitzaves robotitze robotitzem robotitzen robotitzes robotitzessen robotitzesses robotitzessin robotitzessis robotitzeu robotitzi robotitzin robotitzis robotitzo robotitzà robotitzàrem robotitzàreu robotitzàs robotitzàssem robotitzàsseu robotitzàssim robotitzàssiu robotitzàvem robotitzàveu robotitzés robotitzéssem robotitzésseu robotitzéssim robotitzéssiu robotitzí sept val v
автоматизирам

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
здрав силен

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
рубин
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
робо́тика

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
колело
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
виенското колело

rodi n masc
ро́дий

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
кръ́гъл
De forma de cercle.

roentgeni n masc
рьонтгений

rom /ˈrom/ n masc
ром
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
канта́р

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
ретрома́нски
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
романски
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.
ри́царски рома́н
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
Narració popular dels fets d’algú famós.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
вла́шки
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
розмари́н
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
ромб

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
ри́мски
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
ри́млянин
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
романти́чен

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
хъ́ркам хъркам

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ occ rondina rondinada rondinades rondinant rondinar rondinaran rondinarem rondinaren rondinares rondinareu rondinaria rondinarien rondinaries rondinarà rondinaràs rondinaré rondinaríem rondinaríeu rondinat rondinats rondinava rondinaven rondinaves rondine rondinem rondinen rondines rondinessen rondinesses rondinessin rondinessis rondineu rondini rondinin rondinis rondino rondinà rondinàrem rondinàreu rondinàvem rondinàveu rondinés rondinéssem rondinésseu rondinéssim rondinéssiu rondiní sept v
мрънкам
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
бъ̀брек бъбрек
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
финвал

rorqual d'aleta blanca n masc
малък ивичест кит

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
блонди́н

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
ро́зов розов
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
роза гюл
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
ро́зов ро́зов цвят
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
pоса́

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
броеница
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
ростбиф

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
гризач
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
гризач
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
гло́жда
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
мак

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
славей
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
шперц
Ferro prim amb una punta doblegada per obrir els pestells dels panys sense usar la clau.

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ bal n-occ occ rosteix rosteixen rosteixes rosteixi rosteixin rosteixis rosteixo rostesc rostesqui rostesquin rostesquis rostia rostida rostides rostien rosties rostiguem rostigueu rostim rostint rostir rostira rostiran rostirem rostiren rostires rostireu rostiria rostirien rostiries rostirà rostiràs rostiré rostiríem rostiríeu rostisc rostisca rostisquen rostisques rostissen rostisses rostissin rostissis rostit rostits rostiu rostix rostixen rostixes rostixo rostí rostíem rostíeu rostírem rostíreu rostís rostíssem rostísseu rostíssim rostíssiu sept val v
изпека́

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
печено

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
стърни́ще

rot /ˈrot/ n masc
оригване

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
оригвам се

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
ротонда
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
дъб

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
ръжда́
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
жълтък
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
рубидий

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
ру́бла

rugbi n masc
ръ́гби

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ruix ruixa ruixada ruixades ruixaia ruixaien ruixaies ruixam ruixant ruixar ruixara ruixaran ruixarem ruixaren ruixares ruixareu ruixaria ruixarien ruixaries ruixariva ruixariven ruixarives ruixarà ruixaràs ruixaré ruixaríem ruixaríeu ruixarívem ruixaríveu ruixassen ruixasses ruixassin ruixassis ruixat ruixats ruixau ruixava ruixaven ruixaves ruixavi ruixavo ruixe ruixeguem ruixeguessa ruixeguessen ruixeguesses ruixegueu ruixegués ruixeguéssom ruixeguéssou ruixem ruixen ruixes ruixessa ruixessen ruixesses ruixessi ruixessin ruixessis ruixeu ruixi ruixin ruixis ruixo ruixos ruixs ruixà ruixàiem ruixàieu ruixàrem ruixàreu ruixàs ruixàssem ruixàsseu ruixàssim ruixàssiu ruixàvem ruixàvets ruixàveu ruixàvom ruixés ruixéssem ruixésseu ruixéssim ruixéssiu ruixí sept v.cent val v
пръскайте

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
поро́й

rumor n
клюка

rural /ruˈɾaɫ/ adj
се́лски

rus russa russos adj masc
ру́ски
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
ру́ски
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
кошер

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
път

ruteni n masc
рутений

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
ръдърфордий

ruà /ruˈa/ adj masc
дорест

ruïna /ruˈi.na/ n fem
разва́лина

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
ярост
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
бяс
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
ра́дио радиопреда́ване
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
бърз
Que va a molta velocitat.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
режи́м

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
влечу́го

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
неогъващ се

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
грим за мигли

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
капачка на коляното

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
провинциален

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
здрав
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
мъзга сок

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
савана

sabata /saˈba.ta/ n fem
обувка

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
обуща́р
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
че́хли
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
зная
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
(intransitiu) Tenir sabor.

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
сапунерка

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
вкус

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
възпрепятствам

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
са́бя
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
сапун сапу́н

sac /ˈsak/ n masc
торба
Receptacle de roba.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
свеще́ник

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
жри́ца

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
кръст

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
жертва

sacsó /səkˈso/ n masc
подгъв
Plec en la roba per a escurçar la peça.

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
подно́с

safir /səˈfir/ n masc
сапфир

safrà /səˈfɾa/ n masc
шафран

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
стреле́ц
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
кърва́в
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
тече кръв
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
правя абзац
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
тайнство

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
свеще́н

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
клиса́р

sal n fem
сол
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
ста́я

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
запла́та
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
со́лница

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
слю́нка плю́нка

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 nota 2 occ saliu salius saliv saliva salivada salivades salivaia salivaien salivaies salivaieu salivam salivant salivar salivara salivaran salivarem salivaren salivares salivareu salivaria salivarien salivaries salivariva salivariven salivarives salivarà salivaràs salivaré salivaríem salivaríeu salivarívem salivaríveu salivassen salivasses salivassin salivassis salivat salivats salivau salivava salivaven salivaves salivavi salivavo salive saliveguem saliveguessa saliveguessen saliveguesses salivegueu salivegués saliveguéssom saliveguéssou salivem saliven salives salivessa salivessen salivesses salivessi salivessin salivessis saliveu salivi salivin salivis salivo salivos salivà salivàiem salivàrem salivàreu salivàs salivàssem salivàsseu salivàssim salivàssiu salivàvem salivàvets salivàveu salivàvom salivés salivéssem salivésseu salivéssim salivéssiu saliví sept v.cent val v
лигавя се

sallent /saˈʎen/ /saˈʎent/ /səˈʎen/ /səˈʎent/ adj
подскачащ

salmó /səɫˈmo/ n masc
сьо́мга сьомга
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
сос
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
кренвирш

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
скок
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
скакале́ц
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
ска́чам скачам
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
псалти́р
Recull de salms.
псалтерий
Instrument cordòfon antic, anàleg a la cítara, que es toca amb un plectre o amb martells.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
поздравявам

salut /saˈɫut/ Interjection
наздра́ве наздраве
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
здра́ве здраве
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
поздрав
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
спаси́тел

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
спася̀вам

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
див
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
върба

samari /səˈma.ɾi/ n masc
самарий

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
те́ниска
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
санда́л

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
кръв

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
ридание
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sanglot sanglota sanglotada sanglotades sanglotam sanglotant sanglotar sanglotara sanglotaran sanglotarem sanglotaren sanglotares sanglotareu sanglotaria sanglotarien sanglotaries sanglotarà sanglotaràs sanglotaré sanglotaríem sanglotaríeu sanglotassen sanglotasses sanglotassin sanglotassis sanglotat sanglotats sanglotau sanglotava sanglotaven sanglotaves sanglote sanglotem sangloten sanglotes sanglotessen sanglotesses sanglotessin sanglotessis sangloteu sangloti sanglotin sanglotis sangloto sanglotà sanglotàrem sanglotàreu sanglotàs sanglotàssem sanglotàsseu sanglotàssim sanglotàssiu sanglotàvem sanglotàveu sanglotés sanglotéssem sanglotésseu sanglotéssim sanglotéssiu sanglotí sept val v
хлипам
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
пия́вица

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
светец
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
светец
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
паро́ла

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
саркофа́г

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
сарди́на

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
гу́щер

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
абаджи́я шивач

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
удовлетворе́ние

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
удовлетворя́вам
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
сатели́т сателит

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
са́уна

savi /ˈsa.βi/ adj masc
мъ́дър
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
мъ́дър
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
мъдрост

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
саксофон

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
сиборгий

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
сух
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
монетен двор

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
секанс

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
та́ен
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
та́йна тайна

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secret secreta secretada secretades secretam secretant secretar secretara secretaran secretarem secretaren secretares secretareu secretaria secretarien secretaries secretarà secretaràs secretaré secretaríem secretaríeu secretassen secretasses secretassin secretassis secretat secretats secretau secretava secretaven secretaves secrete secretem secreten secretes secretessen secretesses secretessin secretessis secreteu secreti secretin secretis secreto secretà secretàrem secretàreu secretàs secretàssem secretàsseu secretàssim secretàssiu secretàvem secretàveu secretés secretéssem secretésseu secretéssim secretéssiu secretí sept val v
отделям

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
се́кта

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
се́ктор

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
коприна

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
заседнал

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
въстание

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
ута́йка

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ adj masc
утаечен

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sedueix sedueixen sedueixes sedueixi sedueixin sedueixis sedueixo sedueixs seduesc seduesca seduesquen seduesques seduesqui seduesquin seduesquis seduint seduir seduiran seduirem seduireu seduiria seduirien seduiries seduirà seduiràs seduiré seduiríem seduiríeu seduí seduíem seduíeu seduírem seduíreu seduís seduíssem seduísseu seduíssim seduíssiu seduïa seduïda seduïdes seduïen seduïes seduïguem seduïgueu seduïm seduïra seduïren seduïres seduïsc seduïsca seduïsquen seduïsques seduïssen seduïsses seduïssin seduïssis seduït seduïts seduïu seduïx seduïxen seduïxes seduïxo sept v.cent val v
прелъстявам
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seg sega segada segades segam segant segar segara segaran segarem segaren segares segareu segaria segarien segaries segarà segaràs segaré segaríem segaríeu segassen segasses segassin segassis segat segats segau segava segaven segaves sego segue seguem seguen segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí segà segàrem segàreu segàs segàssem segàsseu segàssim segàssiu segàvem segàveu sept val v
жъ́на
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
печа́т
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
ма́рка пощенска марка
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segell segella segellada segellades segellaia segellaien segellaies segellam segellant segellar segellara segellaran segellarem segellaren segellares segellareu segellaria segellarien segellaries segellariva segellariven segellarives segellarà segellaràs segellaré segellaríem segellaríeu segellarívem segellaríveu segellassen segellasses segellassin segellassis segellat segellats segellau segellava segellaven segellaves segellavi segellavo segelle segelleguem segelleguessa segelleguessen segelleguesses segellegueu segellegués segelleguéssom segelleguéssou segellem segellen segelles segellessa segellessen segellesses segellessi segellessin segellessis segelleu segelli segellin segellis segello segellos segells segellà segellàiem segellàieu segellàrem segellàreu segellàs segellàssem segellàsseu segellàssim segellàssiu segellàvem segellàvets segellàveu segellàvom segellés segelléssem segellésseu segelléssim segelléssiu segellí sept v.cent val v
подпечатвам

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
век

segon /seˈɣon/ n masc
секу́нда секунда
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
вто́ри втори
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
според

segregació n fem
изолиране

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ segreg segrega segregada segregades segregam segregant segregar segregara segregaran segregarem segregaren segregares segregareu segregaria segregarien segregaries segregarà segregaràs segregaré segregaríem segregaríeu segregassen segregasses segregassin segregassis segregat segregats segregau segregava segregaven segregaves segrego segregue segreguem segreguen segregues segreguessen segreguesses segreguessin segreguessis segregueu segregui segreguin segreguis segregués segreguéssem segreguésseu segreguéssim segreguéssiu segreguí segregà segregàrem segregàreu segregàs segregàssem segregàsseu segregàssim segregàssiu segregàvem segregàveu sept val v
изолирам

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
отвли́чане

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
сви́та

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
после́довател

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
следвам
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
безопа́сен
ferm, sense perill
си́гурен
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
безопасност
Absència de perill, qualitat de segur.

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
следващ

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
седа́лище

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
шестдесет

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
шейсетият

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ seleccion selecciona seleccionada seleccionades seleccionaia seleccionaien seleccionaies seleccionam seleccionant seleccionar seleccionara seleccionaran seleccionarem seleccionaren seleccionares seleccionareu seleccionaria seleccionarien seleccionaries seleccionariva seleccionariven seleccionarives seleccionarà seleccionaràs seleccionaré seleccionaríem seleccionaríeu seleccionarívem seleccionaríveu seleccionassen seleccionasses seleccionassin seleccionassis seleccionat seleccionats seleccionau seleccionava seleccionaven seleccionaves seleccionavi seleccionavo seleccione seleccioneguem seleccioneguessa seleccioneguessen seleccioneguesses seleccionegueu seleccionegués seleccioneguéssom seleccioneguéssou seleccionem seleccionen selecciones seleccionessa seleccionessen seleccionesses seleccionessi seleccionessin seleccionessis seleccioneu seleccioni seleccionin seleccionis selecciono seleccionos seleccions seleccionà seleccionàiem seleccionàieu seleccionàrem seleccionàreu seleccionàs seleccionàssem seleccionàsseu seleccionàssim seleccionàssiu seleccionàvem seleccionàvets seleccionàveu seleccionàvom seleccionés seleccionéssem seleccionésseu seleccionéssim seleccionéssiu seleccioní sept v.cent val v
избирам

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
избор

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
избирателност

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
селе́н

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
селенит
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
седло́

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
подо́бен
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
изглеждам

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
се́я

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
спе́рма

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
семина́рия
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
ви́наги винаги

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
светофа́р светофар

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
сена́т

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
цял

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
ди́ва свиня́ дива свиня

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
сензационен

sensació n fem
сетиво́

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
без

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
обидчив
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
сензор

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
чу́вство
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ adj
сантиментален

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
страж

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
усе́щам
Percebre amb els sentits, tret del visual.
чу́вам
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
чувствам
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
сетиво́
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
значе́ние
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
осъ́ждане

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
признак
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
господи́н
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
госпожа
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
отделяне

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
отделно

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
отделям

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
се́верен

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
гробница

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
продължение
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
епизод

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
съм
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
сръбски
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
сръбски
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
сърбохърватски

serf /ˈserf/ n masc
[[кре́постен]] [[се́лянин]]

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
сержа́нт

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
важен

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
закопча́лка

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
про́повед

serp n fem
змия
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
трион бичкия
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
режа с трион
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
ха́нос

servei de córner n masc
корнер

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
слуга́

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
сървър
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
съ́рвър
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
спокоен

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
заседа́ние
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
седем
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
седемстотин

setanta /seˈtan.ta/ number
седемдесет

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
септември
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
обсада
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
седмица се́дмица

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
се́дмичен

setze /ˈse.d͡ze/ number
шестна́десет

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
шестнадесети

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
епархия
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
не́гов
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
ся́дам

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
пол секс
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
секс пол
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
сексуа́лен

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
сексуалност

si conjunction
ако
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ adj
тънещ в разкош

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
сибила

sicilià siciliana sicilians adj masc
сицилиа́нски
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
сифон
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
сифо́н
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
подписвам
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
знак

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
означавам
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
значе́ние

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
значи́телен

silenci /siˈɫen.si/ n masc
тишина
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
мълчалив
Que no parla, que guarda silenci.

silici n masc
сили́ций силиций

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
силогизъм

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
сри́чков
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
симбиоза

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simbolitz simbolitza simbolitzada simbolitzades simbolitzaia simbolitzaien simbolitzaies simbolitzam simbolitzant simbolitzar simbolitzara simbolitzaran simbolitzarem simbolitzaren simbolitzares simbolitzareu simbolitzaria simbolitzarien simbolitzaries simbolitzariva simbolitzariven simbolitzarives simbolitzarà simbolitzaràs simbolitzaré simbolitzaríem simbolitzaríeu simbolitzarívem simbolitzaríveu simbolitzassen simbolitzasses simbolitzassin simbolitzassis simbolitzat simbolitzats simbolitzau simbolitzava simbolitzaven simbolitzaves simbolitzavi simbolitzavo simbolitze simbolitzeguem simbolitzeguessa simbolitzeguessen simbolitzeguesses simbolitzegueu simbolitzegués simbolitzeguéssom simbolitzeguéssou simbolitzem simbolitzen simbolitzes simbolitzessa simbolitzessen simbolitzesses simbolitzessi simbolitzessin simbolitzessis simbolitzeu simbolitzi simbolitzin simbolitzis simbolitzo simbolitzos simbolitzs simbolitzà simbolitzàiem simbolitzàieu simbolitzàrem simbolitzàreu simbolitzàs simbolitzàssem simbolitzàsseu simbolitzàssim simbolitzàssiu simbolitzàvem simbolitzàvets simbolitzàveu simbolitzàvom simbolitzés simbolitzéssem simbolitzésseu simbolitzéssim simbolitzéssiu simbolitzí v.cent val v
символизи́рам

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
символичен
Relatiu al símbol.

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
симе́трия

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
симфония

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
ятаган

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
симония

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
взаимно разбиране

simple /ˈsim.pɫe/ adj
прост
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simplific simplifica simplificada simplificades simplificaia simplificaien simplificaies simplificam simplificant simplificar simplificara simplificaran simplificarem simplificaren simplificares simplificareu simplificaria simplificarien simplificaries simplificariva simplificariven simplificarives simplificarà simplificaràs simplificaré simplificaríem simplificaríeu simplificarívem simplificaríveu simplificassen simplificasses simplificassin simplificassis simplificat simplificats simplificau simplificava simplificaven simplificaves simplificavi simplificavo simplifico simplificos simplificà simplificàiem simplificàieu simplificàrem simplificàreu simplificàs simplificàssem simplificàsseu simplificàssim simplificàssiu simplificàvem simplificàvets simplificàveu simplificàvom simplifique simplifiqueguem simplifiqueguessa simplifiqueguessen simplifiqueguesses simplifiquegueu simplifiquegués simplifiqueguéssom simplifiqueguéssou simplifiquem simplifiquen simplifiques simplifiquessa simplifiquessen simplifiquesses simplifiquessi simplifiquessin simplifiquessis simplifiqueu simplifiqui simplifiquin simplifiquis simplifiqués simplifiquéssem simplifiquésseu simplifiquéssim simplifiquéssiu simplifiquí v.cent val v
опросте́я

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
симпозиум

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
показателен

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
състрадателен
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació n fem
симулация

simular /si.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simul simula simulada simulades simulaia simulaien simulaies simulam simulant simular simulara simularan simularem simularen simulares simulareu simularia simularien simularies simulariva simulariven simularives simularà simularàs simularé simularíem simularíeu simularívem simularíveu simulassen simulasses simulassin simulassis simulat simulats simulau simulava simulaven simulaves simulavi simulavo simule simuleguem simuleguessa simuleguessen simuleguesses simulegueu simulegués simuleguéssom simuleguéssou simulem simulen simules simulessa simulessen simulesses simulessi simulessin simulessis simuleu simuli simulin simulis simulo simulos simuls simulà simulàiem simulàieu simulàrem simulàreu simulàs simulàssem simulàsseu simulàssim simulàssiu simulàvem simulàvets simulàveu simulàvom simulés simuléssem simulésseu simuléssim simuléssiu simulí v.cent val v
симулирам

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
симетри́чен

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
и́скрен
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ adv
искрено

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
синергия

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
хълцане
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
хъ́лцам

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
еди́нствено число́

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
странност
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
зловещ
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sintaxi n fem
синта́ксис
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ n masc
синус

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
синузит

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
сино́ним синоним
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
русалка сирена
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
сире́на
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
cиртаки

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
древносирийски
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
шест

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
систе́ма система

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sistematitz sistematitza sistematitzada sistematitzades sistematitzam sistematitzant sistematitzar sistematitzara sistematitzaran sistematitzarem sistematitzaren sistematitzares sistematitzareu sistematitzaria sistematitzarien sistematitzaries sistematitzarà sistematitzaràs sistematitzaré sistematitzaríem sistematitzaríeu sistematitzassen sistematitzasses sistematitzassin sistematitzassis sistematitzat sistematitzats sistematitzau sistematitzava sistematitzaven sistematitzaves sistematitze sistematitzem sistematitzen sistematitzes sistematitzessen sistematitzesses sistematitzessin sistematitzessis sistematitzeu sistematitzi sistematitzin sistematitzis sistematitzo sistematitzà sistematitzàrem sistematitzàreu sistematitzàs sistematitzàssem sistematitzàsseu sistematitzàssim sistematitzàssiu sistematitzàvem sistematitzàveu sistematitzés sistematitzéssem sistematitzésseu sistematitzéssim sistematitzéssiu sistematitzí val v
систематизи́рам

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
методичен

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
систе́мен
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
силоз

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
положение
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
тока

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
звук
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
[[абсолютен|абсолю́тна]] власт

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
сувере́н
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
плик
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
свръхестествен

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
пре́ди вси́чко

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
преживя́вам оцеле́я

sobri /ˈsɔ.βɾi/ sòbria adj masc
въздържан

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
внезапен

soc /ˈsɔk/ n
сук
Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
пън

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
социа́лен
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
социалдемокрация

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
социализъм социали́зъм

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
социали́ст
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
социали́ст
Partidari del socialisme.

socialment /so.siˌaɫˈmen/ /so.siˌaɫˈment/ /su.siˌaɫˈmen/ adv
обществено

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
о́бщество
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
социален диалект

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
социолингвистика

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
социоло́гия

sodi n masc
натрий
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
сяра

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
со́фтбол

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
дива́н
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
свекъ́рва

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
све́кър

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
слъ̀нце слънце
Astre estel·lar, estrella.
слънце
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
подме́тка
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
слъ́нчев

solc /ˈsoɫk/ n masc
бразда́

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sold solda soldada soldades soldaia soldaien soldaies soldam soldant soldar soldara soldaran soldarem soldaren soldares soldareu soldaria soldarien soldaries soldariva soldariven soldarives soldarà soldaràs soldaré soldaríem soldaríeu soldarívem soldaríveu soldassen soldasses soldassin soldassis soldat soldats soldau soldava soldaven soldaves soldavi soldavo solde soldeguem soldeguessa soldeguessen soldeguesses soldegueu soldegués soldeguéssom soldeguéssou soldem solden soldes soldessa soldessen soldesses soldessi soldessin soldessis soldeu soldi soldin soldis soldo soldos solds soldà soldàiem soldàieu soldàrem soldàreu soldàs soldàssem soldàsseu soldàssim soldàssiu soldàvem soldàvets soldàveu soldàvom soldés soldéssem soldésseu soldéssim soldéssiu soldí v.cent val v
заварявам

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
войни́к войник
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
султа́н

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
официален

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
солида́рност

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
само́тен

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
пасиа́нс
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
слънцестое́не

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
сам
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
реше́ние
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
разтво́р
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
разтворено вещество

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
сомалийски
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
сомалийски
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
сънувам
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
сън

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
усми́вка усмивка
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

son /son/ /sun/ n masc
сън
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
звуча
Emetre so.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
соне́т сонет

sopa /ˈso.pa/ n fem
супа

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
вече́ря вечеря
Àpat principal del vespre o de la nit.

sord /ˈsort/ adj masc
глух

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
глухота́

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
глухоня́м

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
шум
So no articulat i confús més o menys fort.

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ sorollosa sorollosos adj masc
шу́мен

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
изнена́двам

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
изненадващ

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
изнена́да

sorra /ˈso.ra/ n fem
пясък

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
песъчли́в

sort n fem
късмет

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
и́зход изход
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
изли́зам
Passar a fora.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
въздишам

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
подозре́ние

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
подози́рам
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
подозрителен

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
сутие́н

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
дие́з

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
изва́ждане

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
тава́н таван
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
вале

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
сутере́н

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ bal occ sept sotmesa sotmeses sotmesos sotmet sotmeta sotmetem sotmeten sotmetent sotmetera sotmeteren sotmeteres sotmetes sotmetessen sotmetesses sotmetessin sotmetessis sotmeteu sotmeti sotmetia sotmetien sotmeties sotmetin sotmetis sotmeto sotmetran sotmetre sotmetrem sotmetreu sotmetria sotmetrien sotmetries sotmetrà sotmetràs sotmetré sotmetríem sotmetríeu sotmets sotmeté sotmetérem sotmetéreu sotmetés sotmetéssem sotmetésseu sotmetéssim sotmetéssiu sotmetí sotmetíem sotmetíeu sotmès sotmés val v
подлагам
Lliurar a la decisió d’altri.

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sotraguege sotraguegem sotraguegen sotragueges sotraguegessen sotraguegesses sotraguegessin sotraguegessis sotraguegeu sotraguegi sotraguegin sotraguegis sotraguegés sotraguegéssem sotraguegésseu sotraguegéssim sotraguegéssiu sotraguegí sotragueig sotragueja sotraguejada sotraguejades sotraguejam sotraguejant sotraguejar sotraguejara sotraguejaran sotraguejarem sotraguejaren sotraguejares sotraguejareu sotraguejaria sotraguejarien sotraguejaries sotraguejarà sotraguejaràs sotraguejaré sotraguejaríem sotraguejaríeu sotraguejassen sotraguejasses sotraguejassin sotraguejassis sotraguejat sotraguejats sotraguejau sotraguejava sotraguejaven sotraguejaves sotraguejo sotraguejà sotraguejàrem sotraguejàreu sotraguejàs sotraguejàssem sotraguejàsseu sotraguejàssim sotraguejàssiu sotraguejàvem sotraguejàveu v.cent val v
друсам

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsobr sotsobra sotsobrada sotsobrades sotsobram sotsobrant sotsobrar sotsobrara sotsobraran sotsobrarem sotsobraren sotsobrares sotsobrareu sotsobraria sotsobrarien sotsobraries sotsobrarà sotsobraràs sotsobraré sotsobraríem sotsobraríeu sotsobrassen sotsobrasses sotsobrassin sotsobrassis sotsobrat sotsobrats sotsobrau sotsobrava sotsobraven sotsobraves sotsobre sotsobrem sotsobren sotsobres sotsobressen sotsobresses sotsobressin sotsobressis sotsobreu sotsobri sotsobrin sotsobris sotsobro sotsobrà sotsobràrem sotsobràreu sotsobràs sotsobràssem sotsobràsseu sotsobràssim sotsobràssiu sotsobràvem sotsobràveu sotsobrés sotsobréssem sotsobrésseu sotsobréssim sotsobréssiu sotsobrí val v
прекатурвам

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
че́сто

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
съве́тски
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
суахили

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
потя́ се

suau /suˈaw/ adj
мек

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subestim subestima subestimada subestimades subestimam subestimant subestimar subestimara subestimaran subestimarem subestimaren subestimares subestimareu subestimaria subestimarien subestimaries subestimarà subestimaràs subestimaré subestimaríem subestimaríeu subestimassen subestimasses subestimassin subestimassis subestimat subestimats subestimau subestimava subestimaven subestimaves subestime subestimem subestimen subestimes subestimessen subestimesses subestimessin subestimessis subestimeu subestimi subestimin subestimis subestimo subestimà subestimàrem subestimàreu subestimàs subestimàssem subestimàsseu subestimàssim subestimàssiu subestimàvem subestimàveu subestimés subestiméssem subestimésseu subestiméssim subestiméssiu subestimí val v
подценя́

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
аукцио́н

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subhast subhasta subhastada subhastades subhastaia subhastaien subhastaies subhastam subhastant subhastar subhastara subhastaran subhastarem subhastaren subhastares subhastareu subhastaria subhastarien subhastaries subhastariva subhastariven subhastarives subhastarà subhastaràs subhastaré subhastaríem subhastaríeu subhastarívem subhastaríveu subhastassen subhastasses subhastassin subhastassis subhastat subhastats subhastau subhastava subhastaven subhastaves subhastavi subhastavo subhaste subhasteguem subhasteguessa subhasteguessen subhasteguesses subhastegueu subhastegués subhasteguéssom subhasteguéssou subhastem subhasten subhastes subhastessa subhastessen subhastesses subhastessi subhastessin subhastessis subhasteu subhasti subhastin subhastis subhasto subhastos subhasts subhastà subhastàiem subhastàieu subhastàrem subhastàreu subhastàs subhastàssem subhastàsseu subhastàssim subhastàssiu subhastàvem subhastàvets subhastàveu subhastàvom subhastés subhastéssem subhastésseu subhastéssim subhastéssiu subhastí v.cent val v
продавам на търг

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
зави́сим

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept subjug subjuga subjugada subjugades subjugam subjugant subjugar subjugara subjugaran subjugarem subjugaren subjugares subjugareu subjugaria subjugarien subjugaries subjugarà subjugaràs subjugaré subjugaríem subjugaríeu subjugassen subjugasses subjugassin subjugassis subjugat subjugats subjugau subjugava subjugaven subjugaves subjugo subjugue subjuguem subjuguen subjugues subjuguessen subjuguesses subjuguessin subjuguessis subjugueu subjugui subjuguin subjuguis subjugués subjuguéssem subjuguésseu subjuguéssim subjuguéssiu subjuguí subjugà subjugàrem subjugàreu subjugàs subjugàssem subjugàsseu subjugàssim subjugàssiu subjugàvem subjugàveu v.cent val v
подчиня́

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
подчинителен

sublim /suˈβɫim/ adj
благороден

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sublim sublima sublimada sublimades sublimaia sublimaien sublimaies sublimam sublimant sublimar sublimara sublimaran sublimarem sublimaren sublimares sublimareu sublimaria sublimarien sublimaries sublimariva sublimariven sublimarives sublimarà sublimaràs sublimaré sublimaríem sublimaríeu sublimarívem sublimaríveu sublimassen sublimasses sublimassin sublimassis sublimat sublimats sublimau sublimava sublimaven sublimaves sublimavi sublimavo sublime sublimeguem sublimeguessa sublimeguessen sublimeguesses sublimegueu sublimegués sublimeguéssom sublimeguéssou sublimem sublimen sublimes sublimessa sublimessen sublimesses sublimessi sublimessin sublimessis sublimeu sublimi sublimin sublimis sublimo sublimos sublims sublimà sublimàiem sublimàieu sublimàrem sublimàreu sublimàs sublimàssem sublimàsseu sublimàssim sublimàssiu sublimàvem sublimàvets sublimàveu sublimàvom sublimés subliméssem sublimésseu subliméssim subliméssiu sublimí v.cent val v
пречиствам

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
подво́дница подводница
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
подчинение

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
престъ́пен свят

suborn /suˈβorn/ n masc
подкупване

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
подкупвам

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept subsisteix subsisteixa subsisteixen subsisteixes subsisteixi subsisteixin subsisteixis subsisteixo subsisteixs subsistesc subsistesca subsistesquen subsistesques subsistesqui subsistesquin subsistesquis subsistia subsistida subsistides subsistien subsisties subsistiguem subsistiguera subsistigueren subsistigueres subsistiguessen subsistiguesses subsistiguessin subsistiguessis subsistigueu subsistigueva subsistigueven subsistigueves subsistigué subsistiguérem subsistiguéreu subsistigués subsistiguéssem subsistiguésseu subsistiguéssim subsistiguéssiu subsistiguévem subsistiguéveu subsistim subsistint subsistir subsistira subsistiran subsistirem subsistiren subsistires subsistireu subsistiria subsistirien subsistiries subsistiriva subsistiriven subsistirives subsistirà subsistiràs subsistiré subsistiríem subsistiríeu subsistirívem subsistiríveu subsistisc subsistisca subsistisco subsistiscos subsistisquem subsistisquen subsistisques subsistisqueu subsistissa subsistissen subsistisses subsistissi subsistissin subsistissis subsistist subsistit subsistits subsistiu subsistiva subsistiven subsistives subsistix subsistixa subsistixen subsistixes subsistixi subsistixin subsistixis subsistixo subsistixos subsistí subsistíem subsistíets subsistíeu subsistírem subsistíreu subsistís subsistíscon subsistíssem subsistísseu subsistíssim subsistíssiu subsistíssom subsistíssou subsistívem subsistíveu subsistíxon v.cent val v
преживявам

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
съществително име

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
подложка

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
вещество́

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
подзе́мен

subtil /supˈtiɫ/ adj
изкусен

subtilment /supˌtiɫˈmen/ /supˌtiɫˈment/ adv
изкусно

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
субти́три

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept subvencion subvenciona subvencionada subvencionades subvencionam subvencionant subvencionar subvencionara subvencionaran subvencionarem subvencionaren subvencionares subvencionareu subvencionaria subvencionarien subvencionaries subvencionarà subvencionaràs subvencionaré subvencionaríem subvencionaríeu subvencionassen subvencionasses subvencionassin subvencionassis subvencionat subvencionats subvencionau subvencionava subvencionaven subvencionaves subvencione subvencionem subvencionen subvenciones subvencionessen subvencionesses subvencionessin subvencionessis subvencioneu subvencioni subvencionin subvencionis subvenciono subvencionà subvencionàrem subvencionàreu subvencionàs subvencionàssem subvencionàsseu subvencionàssim subvencionàssiu subvencionàvem subvencionàveu subvencionés subvencionéssem subvencionésseu subvencionéssim subvencionéssiu subvencioní val v
субсидирам

subvertir /sub.berˈti/ /sub.beɾˈti/ /sub.veɾˈtiɾ/ /sub.vəɾˈti/ bal n-occ occ sept subverteix subverteixen subverteixes subverteixi subverteixin subverteixis subverteixo subvertesc subvertesqui subvertesquin subvertesquis subvertia subvertida subvertides subvertien subverties subvertiguem subvertigueu subvertim subvertint subvertir subvertira subvertiran subvertirem subvertiren subvertires subvertireu subvertiria subvertirien subvertiries subvertirà subvertiràs subvertiré subvertiríem subvertiríeu subvertisc subvertisca subvertisquen subvertisques subvertissen subvertisses subvertissin subvertissis subvertit subvertits subvertiu subvertix subvertixen subvertixes subvertixo subvertí subvertíem subvertíeu subvertírem subvertíreu subvertís subvertíssem subvertísseu subvertíssim subvertíssiu val v
подривам

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
долен индекс

suc n masc
сок
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
следващ

succió /suk.siˈo/ n fem
всмукване

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
захар шекер

sud n masc
юг

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
южноафрика́нец
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
южноафрика́нец
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
южноамерика́нски
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
южноамерика́нски
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
южнокоре́йски

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
югоизток

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
югоза́пад

suec adj masc
шведски
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
шведски
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
самодоволен

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
достатъчно

sufix /suˈfiks/ n masc
наста́вка

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
избирателно право

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
предложе́ние

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ bal n-occ occ sept suggereix suggereixen suggereixes suggereixi suggereixin suggereixis suggereixo suggeresc suggeresqui suggeresquin suggeresquis suggeria suggerida suggerides suggerien suggeries suggeriguem suggerigueu suggerim suggerint suggerir suggerira suggeriran suggerirem suggeriren suggerires suggerireu suggeriria suggeririen suggeriries suggerirà suggeriràs suggeriré suggeriríem suggeriríeu suggerisc suggerisca suggerisquen suggerisques suggerissen suggerisses suggerissin suggerissis suggerit suggerits suggeriu suggerix suggerixen suggerixes suggerixo suggerí suggeríem suggeríeu suggerírem suggeríreu suggerís suggeríssem suggerísseu suggeríssim suggeríssiu val v
внушавам

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
податлив на внушение

suite /ˈsujt/ n fem
сюи́та
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

suma /ˈsu.ma/ n fem
су́ма

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
прибавям
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
безцеремонен
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
безцеремонен
Breu resum, compendi.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
пот

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
повърхностен
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
излишен

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
повъ́рхност
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
висш
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
превъзхо́ден

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
супермаркет
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept superposa superposada superposades superposam superposant superposar superposara superposaran superposarem superposaren superposares superposareu superposaria superposarien superposaries superposarà superposaràs superposaré superposaríem superposaríeu superposassen superposasses superposassin superposassis superposat superposats superposau superposava superposaven superposaves superpose superposem superposen superposes superposessen superposesses superposessin superposessis superposeu superposi superposin superposis superposo superposà superposàrem superposàreu superposàs superposàssem superposàsseu superposàssim superposàssiu superposàvem superposàveu superposés superposéssem superposésseu superposéssim superposéssiu superposí superpòs val v
налагам

superstició n fem
суеве́рие суеверие
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
оцеля́л

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ adj
заме́стник

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suposa suposada suposades suposam suposant suposar suposara suposaran suposarem suposaren suposares suposareu suposaria suposarien suposaries suposarà suposaràs suposaré suposaríem suposaríeu suposassen suposasses suposassin suposassis suposat suposats suposau suposava suposaven suposaves supose suposem suposen suposes suposessen suposesses suposessin suposessis suposeu suposi suposin suposis suposo suposà suposàrem suposàreu suposàs suposàssem suposàsseu suposàssim suposàssiu suposàvem suposàveu suposés suposéssem suposésseu suposéssim suposéssiu suposí supòs val v
допускам
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
свещичка

suprem /suˈpɾem/ adj masc
върховен

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
госпо́дство

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
арога́нтност

supí /suˈpi/ adj masc
супин

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
су́ра

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
корк

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
су́ши

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
са́жди

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
шев

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
швейца́рски
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
швейца́рец швейцарец
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
самоуби́ец

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept suïcid suïcida suïcidada suïcidades suïcidam suïcidant suïcidar suïcidara suïcidaran suïcidarem suïcidaren suïcidares suïcidareu suïcidaria suïcidarien suïcidaries suïcidarà suïcidaràs suïcidaré suïcidaríem suïcidaríeu suïcidassen suïcidasses suïcidassin suïcidassis suïcidat suïcidats suïcidau suïcidava suïcidaven suïcidaves suïcide suïcidem suïciden suïcides suïcidessen suïcidesses suïcidessin suïcidessis suïcideu suïcidi suïcidin suïcidis suïcido suïcidà suïcidàrem suïcidàreu suïcidàs suïcidàssem suïcidàsseu suïcidàssim suïcidàssiu suïcidàvem suïcidàveu suïcidés suïcidéssem suïcidésseu suïcidéssim suïcidéssiu suïcidí val v
извърши самоубийство
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
самоуби́йство самоубийство

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
садистичен

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
сандалово дърво
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
санскри́т
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
са́тира

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
сатрап

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
ръж

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
грис

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
чашели́стче

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ n masc
се́пия
Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
сериа́л
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n masc
себум
El greix dur i sòlid tret d'alguns animals, del qual fos, abans se'n feien candeles.

sí adv
да
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
да
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
кре́мък

sílice /ˈsi.ɫi.se/ /ˈsi.ɫi.sə/ n fem
силициев диоксид

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
сри́чка сричка
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
си́мвол символ

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
при́знак

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
припадък
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
ди́ня диня

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
синдром

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
си́нтез

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
сепия
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
систола

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
твърд
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ n fem
апел
acció de suplicar, o la petició que es fa.
memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ n masc
тютюн

tabalet /ta.βaˈlet/ /tə.βəˈlɛt/ n masc
барабанче

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
скиния
Sagrari de l’altar major.

tabla n masc
табла

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
жълт вестник
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
табличен
De superfície plana.
Organitzat formant una taula.

tac /ˈtak/ n masc
щека
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
петно
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
мълчали́в

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
осеза́ние
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
тактичност
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
клюкар

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
тайга́

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
та́йски
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
та́йски
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
тайва́нски
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
тайва́нски
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
такъ́в
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
тала́нт
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
тала́нтлив

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
рязане
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallahams /ˌta.ʎaˈams/ /ˌta.ʎəˈams/ n masc
лефер

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
ре́жа
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
семина́р

talonador n masc
захващач

talp n masc
кърти́ца къртица

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
та́ллий

taló /taˈɫo/ n masc
пета́
Part del peu oposada a la banda dels dits.
ток
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
сипей
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
бараба́н барабан
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
табуре́тка
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborinege tamborinegem tamborinegen tamborineges tamborinegessen tamborinegesses tamborinegessin tamborinegessis tamborinegeu tamborinegi tamborinegin tamborinegis tamborinegés tamborinegéssem tamborinegésseu tamborinegéssim tamborinegéssiu tamborinegí tamborineig tamborineja tamborinejada tamborinejades tamborinejam tamborinejant tamborinejar tamborinejara tamborinejaran tamborinejarem tamborinejaren tamborinejares tamborinejareu tamborinejaria tamborinejarien tamborinejaries tamborinejarà tamborinejaràs tamborinejaré tamborinejaríem tamborinejaríeu tamborinejassen tamborinejasses tamborinejassin tamborinejassis tamborinejat tamborinejats tamborinejau tamborinejava tamborinejaven tamborinejaves tamborinejo tamborinejà tamborinejàrem tamborinejàreu tamborinejàs tamborinejàssem tamborinejàsseu tamborinejàssim tamborinejàssiu tamborinejàvem tamborinejàveu val v
барабаня

també /tamˈbe/ adv
съ̀що
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
също

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tampon tampona tamponada tamponades tamponam tamponant tamponar tamponara tamponaran tamponarem tamponaren tamponares tamponareu tamponaria tamponarien tamponaries tamponarà tamponaràs tamponaré tamponaríem tamponaríeu tamponassen tamponasses tamponassin tamponassis tamponat tamponats tamponau tamponava tamponaven tamponaves tampone tamponem tamponen tampones tamponessen tamponesses tamponessin tamponessis tamponeu tamponi tamponin tamponis tampono tamponà tamponàrem tamponàreu tamponàs tamponàssem tamponàsseu tamponàssim tamponàssiu tamponàvem tamponàveu tamponés tamponéssem tamponésseu tamponéssim tamponéssiu tamponí val v
тампонирам
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
танк
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
огра́да
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
затва́рям
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
затворен

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
танго

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tantalitz tantalitza tantalitzada tantalitzades tantalitzam tantalitzant tantalitzar tantalitzara tantalitzaran tantalitzarem tantalitzaren tantalitzares tantalitzareu tantalitzaria tantalitzarien tantalitzaries tantalitzarà tantalitzaràs tantalitzaré tantalitzaríem tantalitzaríeu tantalitzassen tantalitzasses tantalitzassin tantalitzassis tantalitzat tantalitzats tantalitzau tantalitzava tantalitzaven tantalitzaves tantalitze tantalitzem tantalitzen tantalitzes tantalitzessen tantalitzesses tantalitzessin tantalitzessis tantalitzeu tantalitzi tantalitzin tantalitzis tantalitzo tantalitzà tantalitzàrem tantalitzàreu tantalitzàs tantalitzàssem tantalitzàsseu tantalitzàssim tantalitzàssiu tantalitzàvem tantalitzàveu tantalitzés tantalitzéssem tantalitzésseu tantalitzéssim tantalitzéssiu tantalitzí val v
дразня

tap /ˈtap/ n masc
капа́к
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
капа́к
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tap tapa tapada tapades tapam tapant tapar tapara taparan taparem taparen tapares tapareu taparia taparien taparies taparà taparàs taparé taparíem taparíeu tapassen tapasses tapassin tapassis tapat tapats tapau tapava tapaven tapaves tape tapem tapen tapes tapessen tapesses tapessin tapessis tapeu tapi tapin tapis tapo tapà tapàrem tapàreu tapàs tapàssem tapàsseu tapàssim tapàssiu tapàvem tapàveu tapés tapéssem tapésseu tapéssim tapéssiu tapí val v
закривам
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
гоблен

tard /ˈtart/ adv
къ́сно

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
икиндия

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
есен

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
ка́рта
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
кре́дитна ка́рта

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
тари́фа

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
маточина
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
портока́л портокал
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
оранжев портокал
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
оранжада

tars /ˈtars/ n masc
глезен

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
зада́ча

tasconar /tas.koˈna/ /tas.koˈnaɾ/ /təs.koˈna/ /təs.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tascon tascona tasconada tasconades tasconam tasconant tasconar tasconara tasconaran tasconarem tasconaren tasconares tasconareu tasconaria tasconarien tasconaries tasconarà tasconaràs tasconaré tasconaríem tasconaríeu tasconassen tasconasses tasconassin tasconassis tasconat tasconats tasconau tasconava tasconaven tasconaves tascone tasconem tasconen tascones tasconessen tasconesses tasconessin tasconessis tasconeu tasconi tasconin tasconis tascono tasconà tasconàrem tasconàreu tasconàs tasconàssem tasconàsseu tasconàssim tasconàssiu tasconàvem tasconàveu tasconés tasconéssem tasconésseu tasconéssim tasconéssiu tasconí val v
запирам
Ficar tascons per a tallar la llenya o esberlar una pedra.

tassa /ˈta.sa/ n fem
чаша

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
вку́свам

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
татуирам
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
татуировка

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
ма́са маса
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
та́блица
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.
маса
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
гише́ тезгях

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
теле́ц

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
бикоборство

tauró /tawˈɾo/ n masc
акула

taxi /ˈtak.si/ n masc
такси
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
класифика́ция
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n masc
ковчег
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
чай
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
театрален

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
театър

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
хладък

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
клавиш

teclat /teˈkɫat/ n masc
клавиату́ра клавиатура

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
технеций

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
технология

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
тис

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
тъка́ч

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
вплитам

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
я́зовец язовец

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
платно
Material tèxtil per fer roba.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
атлант
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telegrafia telegrafiada telegrafiades telegrafiam telegrafiant telegrafiar telegrafiara telegrafiaran telegrafiarem telegrafiaren telegrafiares telegrafiareu telegrafiaria telegrafiarien telegrafiaries telegrafiarà telegrafiaràs telegrafiaré telegrafiaríem telegrafiaríeu telegrafiassen telegrafiasses telegrafiassin telegrafiassis telegrafiat telegrafiats telegrafiau telegrafiava telegrafiaven telegrafiaves telegrafie telegrafiem telegrafien telegrafies telegrafiessen telegrafiesses telegrafiessin telegrafiessis telegrafieu telegrafii telegrafio telegrafià telegrafiàrem telegrafiàreu telegrafiàs telegrafiàssem telegrafiàsseu telegrafiàssim telegrafiàssiu telegrafiàvem telegrafiàveu telegrafiés telegrafiéssem telegrafiésseu telegrafiéssim telegrafiéssiu telegrafií telegrafiï telegrafiïn telegrafiïs val v
телеграфирам

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
тъка́чен стан
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
телеско́п телескоп

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
телеви́зия телевизия

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
телеви́зор

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
телур

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
телефо́н телефон
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperament n masc
нрав

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept temper tempera temperada temperades temperam temperant temperar temperara temperaran temperarem temperaren temperares temperareu temperaria temperarien temperaries temperarà temperaràs temperaré temperaríem temperaríeu temperassen temperasses temperassin temperassis temperat temperats temperau temperava temperaven temperaves tempere temperem temperen temperes temperessen temperesses temperessin temperessis tempereu temperi temperin temperis tempero temperà temperàrem temperàreu temperàs temperàssem temperàsseu temperàssim temperàssiu temperàvem temperàveu temperés temperéssem temperésseu temperéssim temperéssiu temperí val v
смекчавам
Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
температура

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
бу́ря

tempestejar /tem.pes.teˈd͡ʒa/ /tem.pes.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.pəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tempestege tempestegem tempestegen tempesteges tempestegessen tempestegesses tempestegessin tempestegessis tempestegeu tempestegi tempestegin tempestegis tempestegés tempestegéssem tempestegésseu tempestegéssim tempestegéssiu tempestegí tempesteig tempesteja tempestejada tempestejades tempestejam tempestejant tempestejar tempestejara tempestejaran tempestejarem tempestejaren tempestejares tempestejareu tempestejaria tempestejarien tempestejaries tempestejarà tempestejaràs tempestejaré tempestejaríem tempestejaríeu tempestejassen tempestejasses tempestejassin tempestejassis tempestejat tempestejats tempestejau tempestejava tempestejaven tempestejaves tempestejo tempestejà tempestejàrem tempestejàreu tempestejàs tempestejàssem tempestejàsseu tempestejàssim tempestejàssiu tempestejàvem tempestejàveu val v
бушувам

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
скронь

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
храм

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
сезо́н
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
[[свъ́рзан]] с [[време|вре́мето]]
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
вре́менно

temporitzar /tem.po.ɾiˈd͡za/ /tem.po.ɾiˈzaɾ/ /təm.pu.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temporitz temporitza temporitzada temporitzades temporitzam temporitzant temporitzar temporitzara temporitzaran temporitzarem temporitzaren temporitzares temporitzareu temporitzaria temporitzarien temporitzaries temporitzarà temporitzaràs temporitzaré temporitzaríem temporitzaríeu temporitzassen temporitzasses temporitzassin temporitzassis temporitzat temporitzats temporitzau temporitzava temporitzaven temporitzaves temporitze temporitzem temporitzen temporitzes temporitzessen temporitzesses temporitzessin temporitzessis temporitzeu temporitzi temporitzin temporitzis temporitzo temporitzà temporitzàrem temporitzàreu temporitzàs temporitzàssem temporitzàsseu temporitzàssim temporitzàssiu temporitzàvem temporitzàveu temporitzés temporitzéssem temporitzésseu temporitzéssim temporitzéssiu temporitzí val v
печеля време
Retardar, diferir a l'espera d'una ocasió més favorable, un moment més propici.

temps n masc
време
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
изкушение

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
изкушавам
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
тематичен

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
лин

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
пала́тка палатка
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
козирка́
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ bal n-occ occ sept tendeix tendeixen tendeixes tendeixi tendeixin tendeixis tendeixo tendesc tendesqui tendesquin tendesquis tendia tendida tendides tendien tendies tendiguem tendigueu tendim tendint tendir tendira tendiran tendirem tendiren tendires tendireu tendiria tendirien tendiries tendirà tendiràs tendiré tendiríem tendiríeu tendisc tendisca tendisquen tendisques tendissen tendisses tendissin tendissis tendit tendits tendiu tendix tendixen tendixes tendixo tendí tendíem tendíeu tendírem tendíreu tendís tendíssem tendísseu tendíssim tendíssiu val v
клоня

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
не́жен
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
скло́нност
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
сухожилие

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
и́мам
Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
ставам

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
тенесин

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
те́нис

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
напрегнат
Sotmès a tensió.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
пипа́ло

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tentinege tentinegem tentinegen tentineges tentinegessen tentinegesses tentinegessin tentinegessis tentinegeu tentinegi tentinegin tentinegis tentinegés tentinegéssem tentinegésseu tentinegéssim tentinegéssiu tentinegí tentineig tentineja tentinejada tentinejades tentinejam tentinejant tentinejar tentinejara tentinejaran tentinejarem tentinejaren tentinejares tentinejareu tentinejaria tentinejarien tentinejaries tentinejarà tentinejaràs tentinejaré tentinejaríem tentinejaríeu tentinejassen tentinejasses tentinejassin tentinejassis tentinejat tentinejats tentinejau tentinejava tentinejaven tentinejaves tentinejo tentinejà tentinejàrem tentinejàreu tentinejàs tentinejàssem tentinejàsseu tentinejàssim tentinejàssiu tentinejàvem tentinejàveu val v
залитам

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ alg bal n-occ occ sept tenyeix tenyeixen tenyeixes tenyeixi tenyeixin tenyeixis tenyeixo tenyesc tenyesqui tenyesquin tenyesquis tenyia tenyida tenyides tenyien tenyies tenyiguem tenyigueu tenyim tenyint tenyir tenyira tenyiran tenyirem tenyiren tenyires tenyireu tenyiria tenyirien tenyiries tenyirà tenyiràs tenyiré tenyiríem tenyiríeu tenyisc tenyisca tenyisquen tenyisques tenyissen tenyisses tenyissin tenyissis tenyit tenyits tenyiu tenyix tenyixen tenyixes tenyixo tenyí tenyíem tenyíeu tenyírem tenyíreu tenyís tenyíssem tenyísseu tenyíssim tenyíssiu tiny tinya tinyen tinyes tinyi tinyin tinyis tinys val v
боядисвам
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.
(pintura) Rebaixar o apagar un color amb un altre de més fosc.
Donar un altre color, visió o aparença a les coses, desmentint-les.
Tacar alguna cosa, particularment amb sang.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
богосло́вие

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
теоре́ма

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
тео́рия
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
теория на хаоса

terapeuta n neut
терапе́вт

terbi n masc
те́рбий

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
тре́ти трети

tercera persona n fem
тре́то лице́

terme /ˈteɾ.me/ n masc
грани́ца
Límit d'un territori.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
терминоло́гия

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
термодинамичен

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
термодинамика

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
термосфе́ра

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
термоме́тър

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
земя
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
тераса

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
земетресение

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
ме́стност

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
зе́мен

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
стра́шен

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
грънчар

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
терито́рия

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
териториа́лен

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
у́жас

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
терори́зъм тероризъм

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
терори́ст

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept terroritz terroritza terroritzada terroritzades terroritzam terroritzant terroritzar terroritzara terroritzaran terroritzarem terroritzaren terroritzares terroritzareu terroritzaria terroritzarien terroritzaries terroritzarà terroritzaràs terroritzaré terroritzaríem terroritzaríeu terroritzassen terroritzasses terroritzassin terroritzassis terroritzat terroritzats terroritzau terroritzava terroritzaven terroritzaves terroritze terroritzem terroritzen terroritzes terroritzessen terroritzesses terroritzessin terroritzessis terroritzeu terroritzi terroritzin terroritzis terroritzo terroritzà terroritzàrem terroritzàreu terroritzàs terroritzàssem terroritzàsseu terroritzàssim terroritzàssiu terroritzàvem terroritzàveu terroritzés terroritzéssem terroritzésseu terroritzéssim terroritzéssiu terroritzí val v
тероризирам

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ n masc
бучка
Ració de sucre compactada en forma de cub.

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
то́кшоу
(mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
терапи́я

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
те́за

tessel·lació /te.se.ɫa.siˈo/ /te.seɫ.ɫa.siˈo/ /tə.sə.ɫə.siˈo/ /tə.səɫ.ɫə.siˈo/ n fem
мозайка

test /ˈtest/ n masc
тест
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
завещание

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
те́стис тестис

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
очеви́дец

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testimonia testimoniada testimoniades testimoniam testimoniant testimoniar testimoniara testimoniaran testimoniarem testimoniaren testimoniares testimoniareu testimoniaria testimoniarien testimoniaries testimoniarà testimoniaràs testimoniaré testimoniaríem testimoniaríeu testimoniassen testimoniasses testimoniassin testimoniassis testimoniat testimoniats testimoniau testimoniava testimoniaven testimoniaves testimonie testimoniem testimonien testimonies testimoniessen testimoniesses testimoniessin testimoniessis testimonieu testimonii testimonio testimonià testimoniàrem testimoniàreu testimoniàs testimoniàssem testimoniàsseu testimoniàssim testimoniàssiu testimoniàvem testimoniàveu testimoniés testimoniéssem testimoniésseu testimoniéssim testimoniéssiu testimonií testimoniï testimoniïn testimoniïs val v
засвидетелствам
Manifestar alguna cosa amb proves.

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
цицка

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
пло́чка
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
покрив по́крив

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
текст

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
текстура
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
магия

tia /ˈti.a/ n fem
леля

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
тибетски
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
ти́гър тигър

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
стъбло

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
тимпан

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
тембър
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
кормчи́я
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
тъпанче
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
кормило рул

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
лейтена́нт
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
мастило

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
масти́лница

tipus n masc
качество
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
тирани́я

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tiranitz tiranitza tiranitzada tiranitzades tiranitzam tiranitzant tiranitzar tiranitzara tiranitzaran tiranitzarem tiranitzaren tiranitzares tiranitzareu tiranitzaria tiranitzarien tiranitzaries tiranitzarà tiranitzaràs tiranitzaré tiranitzaríem tiranitzaríeu tiranitzassen tiranitzasses tiranitzassin tiranitzassis tiranitzat tiranitzats tiranitzau tiranitzava tiranitzaven tiranitzaves tiranitze tiranitzem tiranitzen tiranitzes tiranitzessen tiranitzesses tiranitzessin tiranitzessis tiranitzeu tiranitzi tiranitzin tiranitzis tiranitzo tiranitzà tiranitzàrem tiranitzàreu tiranitzàs tiranitzàssem tiranitzàsseu tiranitzàssim tiranitzàssiu tiranitzàvem tiranitzàveu tiranitzés tiranitzéssem tiranitzésseu tiranitzéssim tiranitzéssiu tiranitzí val v
тиранизирам
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
влека
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
щитовидна жлеза

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
щитовиден

tisi /ˈti.zi/ n fem
туберкулоза

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ n fem
ножица
Cadascuna de les dues peces que formen unes tisores.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
ножица
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
титан тита́н

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titubege titubegem titubegen titubeges titubegessen titubegesses titubegessin titubegessis titubegeu titubegi titubegin titubegis titubegés titubegéssem titubegésseu titubegéssim titubegéssiu titubegí titubeig titubeja titubejada titubejades titubejam titubejant titubejar titubejara titubejaran titubejarem titubejaren titubejares titubejareu titubejaria titubejarien titubejaries titubejarà titubejaràs titubejaré titubejaríem titubejaríeu titubejassen titubejasses titubejassin titubejassis titubejat titubejats titubejau titubejava titubejaven titubejaves titubejo titubejà titubejàrem titubejàreu titubejàs titubejàssem titubejàsseu titubejàssim titubejàssiu titubejàvem titubejàveu val v
заеквам
Dubtar, no saber resoldre.
Vacil·lar en pronunciar les paraules o en allò que es diu.

tità /tiˈta/ n masc
тита́н
Persona que destaca per la seva força física o la capacitat intel·lectual.

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
титаничен
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
тмезис

to /ˈtɔ/ n masc
тон

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
пърза́лка

toc de queda n masc
полицейски час

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
докосвам допирам
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tocar i parar n masc
го́неница

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
толерантност

tom /ˈtom/ n masc
том

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
гробни́ца

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
салто

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
дома́т домат

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
тон
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
риба тон

tor /ˈtor/ n masc
тор

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
торф

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
канадска борба

tori n masc
торий

torn /ˈtorn/ n masc
реду́ване
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
припев
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
торнадо смерч

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
връ́щам се
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
връ́щам
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
отвертка
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
торпе́до
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torpedina torpedinada torpedinades torpedinam torpedinant torpedinar torpedinara torpedinaran torpedinarem torpedinaren torpedinares torpedinareu torpedinaria torpedinarien torpedinaries torpedinarà torpedinaràs torpedinaré torpedinaríem torpedinaríeu torpedinassen torpedinasses torpedinassin torpedinassis torpedinat torpedinats torpedinau torpedinava torpedinaven torpedinaves torpedine torpedinem torpedinen torpedines torpedinessen torpedinesses torpedinessin torpedinessis torpedineu torpedini torpedinin torpedinis torpedino torpedinà torpedinàrem torpedinàreu torpedinàs torpedinàssem torpedinàsseu torpedinàssim torpedinàssiu torpedinàvem torpedinàveu torpedinés torpedinéssem torpedinésseu torpedinéssim torpedinéssiu torpediní torpedín val v
торпилирам

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
препечена филия
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torr torra torrada torrades torram torrant torrar torrara torraran torrarem torraren torrares torrareu torraria torrarien torraries torrarà torraràs torraré torraríem torraríeu torrassen torrasses torrassin torrassis torrat torrats torrau torrava torraven torraves torre torrem torren torres torressen torresses torressin torressis torreu torri torrin torris torro torrà torràrem torràreu torràs torràssem torràsseu torràssim torràssiu torràvem torràveu torrés torréssem torrésseu torréssim torréssiu torrí val v
препичам
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.

torre /ˈto.re/ n fem
ку́ла топ
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
топ кула
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
пороен

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
обсадна кула
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

tort /ˈtɔrt/ torta torts adj masc
огънат
Desviat o torçat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
костену́рка костенурка
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
мъче́ние

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
измъ́ча
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
ка́шлица кашлица
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
магарешка кашлица

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tos tossa tossada tossades tossam tossant tossar tossara tossaran tossarem tossaren tossares tossareu tossaria tossarien tossaries tossarà tossaràs tossaré tossaríem tossaríeu tossassen tossasses tossassin tossassis tossat tossats tossau tossava tossaven tossaves tosse tossem tossen tosses tossessen tossesses tossessin tossessis tosseu tossi tossin tossis tosso tossà tossàrem tossàreu tossàs tossàssem tossàsseu tossàssim tossàssiu tossàvem tossàveu tossés tosséssem tossésseu tosséssim tosséssiu tossí val v
блъскам с глава

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
ка́шлям

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
инат
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adv
вси́чко
enterament

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
съвкупност

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept totalitz totalitza totalitzada totalitzades totalitzam totalitzant totalitzar totalitzara totalitzaran totalitzarem totalitzaren totalitzares totalitzareu totalitzaria totalitzarien totalitzaries totalitzarà totalitzaràs totalitzaré totalitzaríem totalitzaríeu totalitzassen totalitzasses totalitzassin totalitzassis totalitzat totalitzats totalitzau totalitzava totalitzaven totalitzaves totalitze totalitzem totalitzen totalitzes totalitzessen totalitzesses totalitzessin totalitzessis totalitzeu totalitzi totalitzin totalitzis totalitzo totalitzà totalitzàrem totalitzàreu totalitzàs totalitzàssem totalitzàsseu totalitzàssim totalitzàssiu totalitzàvem totalitzàveu totalitzés totalitzéssem totalitzésseu totalitzéssim totalitzéssiu totalitzí val v
възлизам

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ adv
изцяло

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
все́ки

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
мек
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
благ
De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
кирпич

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
покри́вка

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
къ̀рпа къ́рпа

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
салфе́тка

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuge trabugem trabugen trabuges trabugessen trabugesses trabugessin trabugessis trabugeu trabugi trabugin trabugis trabugés trabugéssem trabugésseu trabugéssim trabugéssiu trabugí trabuig trabuja trabujada trabujades trabujam trabujant trabujar trabujara trabujaran trabujarem trabujaren trabujares trabujareu trabujaria trabujarien trabujaries trabujarà trabujaràs trabujaré trabujaríem trabujaríeu trabujassen trabujasses trabujassin trabujassis trabujat trabujats trabujau trabujava trabujaven trabujaves trabujo trabujà trabujàrem trabujàreu trabujàs trabujàssem trabujàsseu trabujàssim trabujàssiu trabujàvem trabujàveu val v
надсмивам се

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ adj
послушен

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
лече́ние

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tract tracta tractada tractades tractam tractant tractar tractara tractaran tractarem tractaren tractares tractareu tractaria tractarien tractaries tractarà tractaràs tractaré tractaríem tractaríeu tractassen tractasses tractassin tractassis tractat tractats tractau tractava tractaven tractaves tracte tractem tracten tractes tractessen tractesses tractessin tractessis tracteu tracti tractin tractis tracto tractà tractàrem tractàreu tractàs tractàssem tractàsseu tractàssim tractàssiu tractàvem tractàveu tractés tractéssem tractésseu tractéssim tractéssiu tractí val v
имам работа с
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
леку́вам
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
трактор

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
традицио́нен

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
традицио́нно

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
тради́ция традиция
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
пре́вод превод
Acte i efecte de traduir.
превод
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
превода́ч

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
преве́ждам превеждам

trafeguejar /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.fə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trafeguege trafeguegem trafeguegen trafegueges trafeguegessen trafeguegesses trafeguegessin trafeguegessis trafeguegeu trafeguegi trafeguegin trafeguegis trafeguegés trafeguegéssem trafeguegésseu trafeguegéssim trafeguegéssiu trafeguegí trafegueig trafegueja trafeguejada trafeguejades trafeguejam trafeguejant trafeguejar trafeguejara trafeguejaran trafeguejarem trafeguejaren trafeguejares trafeguejareu trafeguejaria trafeguejarien trafeguejaries trafeguejarà trafeguejaràs trafeguejaré trafeguejaríem trafeguejaríeu trafeguejassen trafeguejasses trafeguejassin trafeguejassis trafeguejat trafeguejats trafeguejau trafeguejava trafeguejaven trafeguejaves trafeguejo trafeguejà trafeguejàrem trafeguejàreu trafeguejàs trafeguejàssem trafeguejàsseu trafeguejàssim trafeguejàssiu trafeguejàvem trafeguejàveu val v
суетя се

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
дилър

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
трагедия

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
предава́м
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
траекто́рия

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
вътък
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
изпращам

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
капан
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
трамва́й трамвай

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tranquil·litz tranquil·litza tranquil·litzada tranquil·litzades tranquil·litzam tranquil·litzant tranquil·litzar tranquil·litzara tranquil·litzaran tranquil·litzarem tranquil·litzaren tranquil·litzares tranquil·litzareu tranquil·litzaria tranquil·litzarien tranquil·litzaries tranquil·litzarà tranquil·litzaràs tranquil·litzaré tranquil·litzaríem tranquil·litzaríeu tranquil·litzassen tranquil·litzasses tranquil·litzassin tranquil·litzassis tranquil·litzat tranquil·litzats tranquil·litzau tranquil·litzava tranquil·litzaven tranquil·litzaves tranquil·litze tranquil·litzem tranquil·litzen tranquil·litzes tranquil·litzessen tranquil·litzesses tranquil·litzessin tranquil·litzessis tranquil·litzeu tranquil·litzi tranquil·litzin tranquil·litzis tranquil·litzo tranquil·litzà tranquil·litzàrem tranquil·litzàreu tranquil·litzàs tranquil·litzàssem tranquil·litzàsseu tranquil·litzàssim tranquil·litzàssiu tranquil·litzàvem tranquil·litzàveu tranquil·litzés tranquil·litzéssem tranquil·litzésseu tranquil·litzéssim tranquil·litzéssiu tranquil·litzí val v
успокоявам

transceptor /tɾan.sepˈto/ /tɾan.sepˈtoɾ/ /tɾən.səpˈto/ n masc
комбиниран предавател и приемник

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
транскри́пция

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transfigur transfigura transfigurada transfigurades transfiguram transfigurant transfigurar transfigurara transfiguraran transfigurarem transfiguraren transfigurares transfigurareu transfiguraria transfigurarien transfiguraries transfigurarà transfiguraràs transfiguraré transfiguraríem transfiguraríeu transfigurassen transfigurasses transfigurassin transfigurassis transfigurat transfigurats transfigurau transfigurava transfiguraven transfiguraves transfigure transfigurem transfiguren transfigures transfiguressen transfiguresses transfiguressin transfiguressis transfigureu transfiguri transfigurin transfiguris transfiguro transfigurà transfiguràrem transfiguràreu transfiguràs transfiguràssem transfiguràsseu transfiguràssim transfiguràssiu transfiguràvem transfiguràveu transfigurés transfiguréssem transfigurésseu transfiguréssim transfiguréssiu transfigurí val v
преобразявам

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transform transforma transformada transformades transformam transformant transformar transformara transformaran transformarem transformaren transformares transformareu transformaria transformarien transformaries transformarà transformaràs transformaré transformaríem transformaríeu transformassen transformasses transformassin transformassis transformat transformats transformau transformava transformaven transformaves transforme transformem transformen transformes transformessen transformesses transformessin transformessis transformeu transformi transformin transformis transformo transformà transformàrem transformàreu transformàs transformàssem transformàsseu transformàssim transformàssiu transformàvem transformàveu transformés transforméssem transformésseu transforméssim transforméssiu transformí val v
преобразувам
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ transgènere adj
трансджендър

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
транзи́стор

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
прехо́ден
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
транслитера́ция

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transliter translitera transliterada transliterades transliteram transliterant transliterar transliterara transliteraran transliterarem transliteraren transliterares transliterareu transliteraria transliterarien transliteraries transliterarà transliteraràs transliteraré transliteraríem transliteraríeu transliterassen transliterasses transliterassin transliterassis transliterat transliterats transliterau transliterava transliteraven transliteraves translitere transliterem transliteren transliteres transliteressen transliteresses transliteressin transliteressis translitereu transliteri transliterin transliteris translitero transliterà transliteràrem transliteràreu transliteràs transliteràssem transliteràsseu transliteràssim transliteràssiu transliteràvem transliteràveu transliterés transliteréssem transliterésseu transliteréssim transliteréssiu transliterí val v
транслитери́рам

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ bal occ sept transmesa transmeses transmesos transmet transmeta transmetem transmeten transmetent transmetera transmeteren transmeteres transmetes transmetessen transmetesses transmetessin transmetessis transmeteu transmeti transmetia transmetien transmeties transmetin transmetis transmeto transmetran transmetre transmetrem transmetreu transmetria transmetrien transmetries transmetrà transmetràs transmetré transmetríem transmetríeu transmets transmeté transmetérem transmetéreu transmetés transmetéssem transmetésseu transmetéssim transmetéssiu transmetí transmetíem transmetíeu transmès transmés val v
излъчвам
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmigr transmigra transmigrada transmigrades transmigram transmigrant transmigrar transmigrara transmigraran transmigrarem transmigraren transmigrares transmigrareu transmigraria transmigrarien transmigraries transmigrarà transmigraràs transmigraré transmigraríem transmigraríeu transmigrassen transmigrasses transmigrassin transmigrassis transmigrat transmigrats transmigrau transmigrava transmigraven transmigraves transmigre transmigrem transmigren transmigres transmigressen transmigresses transmigressin transmigressis transmigreu transmigri transmigrin transmigris transmigro transmigrà transmigràrem transmigràreu transmigràs transmigràssem transmigràsseu transmigràssim transmigràssiu transmigràvem transmigràveu transmigrés transmigréssem transmigrésseu transmigréssim transmigréssiu transmigrí val v
превъплътявам се
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ n fem
предаване

transmutar /tɾanz.muˈta/ /tɾanz.muˈtaɾ/ /tɾənz.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmut transmuta transmutada transmutades transmutam transmutant transmutar transmutara transmutaran transmutarem transmutaren transmutares transmutareu transmutaria transmutarien transmutaries transmutarà transmutaràs transmutaré transmutaríem transmutaríeu transmutassen transmutasses transmutassin transmutassis transmutat transmutats transmutau transmutava transmutaven transmutaves transmute transmutem transmuten transmutes transmutessen transmutesses transmutessin transmutessis transmuteu transmuti transmutin transmutis transmuto transmutà transmutàrem transmutàreu transmutàs transmutàssem transmutàsseu transmutàssim transmutàssiu transmutàvem transmutàveu transmutés transmutéssem transmutésseu transmutéssim transmutéssiu transmutí val v
превръщам

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
плака
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
транспорт

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transport transporta transportada transportades transportam transportant transportar transportara transportaran transportarem transportaren transportares transportareu transportaria transportarien transportaries transportarà transportaràs transportaré transportaríem transportaríeu transportassen transportasses transportassin transportassis transportat transportats transportau transportava transportaven transportaves transporte transportem transporten transportes transportessen transportesses transportessin transportessis transporteu transporti transportin transportis transporto transportà transportàrem transportàreu transportàs transportàssem transportàsseu transportàssim transportàssiu transportàvem transportàveu transportés transportéssem transportésseu transportéssim transportéssiu transportí val v
превозвам
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ n fem
напречен
Recta que travessa o talla un sistema de rectes, corbes, etc.

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
падаща врата

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
трапе́ц

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasplant trasplanta trasplantada trasplantades trasplantam trasplantant trasplantar trasplantara trasplantaran trasplantarem trasplantaren trasplantares trasplantareu trasplantaria trasplantarien trasplantaries trasplantarà trasplantaràs trasplantaré trasplantaríem trasplantaríeu trasplantassen trasplantasses trasplantassin trasplantassis trasplantat trasplantats trasplantau trasplantava trasplantaven trasplantaves trasplante trasplantem trasplanten trasplantes trasplantessen trasplantesses trasplantessin trasplantessis trasplanteu trasplanti trasplantin trasplantis trasplanto trasplantà trasplantàrem trasplantàreu trasplantàs trasplantàssem trasplantàsseu trasplantàssim trasplantàssiu trasplantàvem trasplantàveu trasplantés trasplantéssem trasplantésseu trasplantéssim trasplantéssiu trasplantí val v
пресаждам
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
нарушение

trau /tɾaw/ n masc
или́к
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.
дълбока рана
Incisió feta al cos per una ferida aguda.

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traumatitz traumatitza traumatitzada traumatitzades traumatitzam traumatitzant traumatitzar traumatitzara traumatitzaran traumatitzarem traumatitzaren traumatitzares traumatitzareu traumatitzaria traumatitzarien traumatitzaries traumatitzarà traumatitzaràs traumatitzaré traumatitzaríem traumatitzaríeu traumatitzassen traumatitzasses traumatitzassin traumatitzassis traumatitzat traumatitzats traumatitzau traumatitzava traumatitzaven traumatitzaves traumatitze traumatitzem traumatitzen traumatitzes traumatitzessen traumatitzesses traumatitzessin traumatitzessis traumatitzeu traumatitzi traumatitzin traumatitzis traumatitzo traumatitzà traumatitzàrem traumatitzàreu traumatitzàs traumatitzàssem traumatitzàsseu traumatitzàssim traumatitzàssiu traumatitzàvem traumatitzàveu traumatitzés traumatitzéssem traumatitzésseu traumatitzéssim traumatitzéssiu traumatitzí val v
наранявам

travesser n masc
напречна греда
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
препъване
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trace tracem tracen traces tracessen tracesses tracessin tracessis traceu traci tracin tracis tracés tracéssem tracésseu tracéssim tracéssiu trací traç traça traçada traçades traçam traçant traçar traçara traçaran traçarem traçaren traçares traçareu traçaria traçarien traçaries traçarà traçaràs traçaré traçaríem traçaríeu traçassen traçasses traçassin traçassis traçat traçats traçau traçava traçaven traçaves traço traçà traçàrem traçàreu traçàs traçàssem traçàsseu traçàssim traçàssiu traçàvem traçàveu val v
скицирам

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
измя́на

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
предателски

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
ра́бота
Esforç per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
рабо́тник
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
работя

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ adj masc
страхотен

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
опасявам се

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
треперене
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
ерекция
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
влак трен

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
пли́тка
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
зага́дка
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencadís /tɾeŋ.kaˈðis/ /tɾəŋ.kəˈðis/ adj masc
крехък
Fràgil, fàcil de trencar.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
чу́пя
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
три́десет
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
три́десет

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
тридесети

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
свре́дел

trepitjar /tɾe.piˈd͡ʒa/ /tɾe.piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepitge trepitgem trepitgen trepitges trepitgessen trepitgesses trepitgessin trepitgessis trepitgeu trepitgi trepitgin trepitgis trepitgés trepitgéssem trepitgésseu trepitgéssim trepitgéssiu trepitgí trepitj trepitja trepitjada trepitjades trepitjam trepitjant trepitjar trepitjara trepitjaran trepitjarem trepitjaren trepitjares trepitjareu trepitjaria trepitjarien trepitjaries trepitjarà trepitjaràs trepitjaré trepitjaríem trepitjaríeu trepitjassen trepitjasses trepitjassin trepitjassis trepitjat trepitjats trepitjau trepitjava trepitjaven trepitjaves trepitjo trepitjà trepitjàrem trepitjàreu trepitjàs trepitjàssem trepitjàsseu trepitjàssim trepitjàssiu trepitjàvem trepitjàveu val v
газя
Menysprear l’honor, la dignitat.

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
три

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
съкровище
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
ковче́жник

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
ковче́жничество

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ n masc
пирости́я
Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tret /ˈtret/ n masc
и́зстрел
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
освен
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
тринадесет

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
тринадесети

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
прими́рие
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
и́збор

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
триъгълник
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
избирам
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
пле́ме

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
трибу́на

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
трибуна́л

tribut /tɾiˈβut/ n masc
да́нък

tribú /tɾiˈβu/ n masc
трибу́н

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
тризъбец

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
пространствен

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trill trilla trillada trillades trillam trillant trillar trillara trillaran trillarem trillaren trillares trillareu trillaria trillarien trillaries trillarà trillaràs trillaré trillaríem trillaríeu trillassen trillasses trillassin trillassis trillat trillats trillau trillava trillaven trillaves trille trillem trillen trilles trillessen trillesses trillessin trillessis trilleu trilli trillin trillis trillo trillà trillàrem trillàreu trillàs trillàssem trillàsseu trillàssim trillàssiu trillàvem trillàveu trillés trilléssem trillésseu trilléssim trilléssiu trillí val v
вършея

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
тримесечие

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
шейна

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
фок
En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.
La més baixa de les vergues agafada al pal trinquet.
La més baixa del les veles quadrades agafada al pal trinquet.
(pilota) Pista de joc de pilota consistent en un espai rectangular, generalment amb sostre, tancat per quatre parets aptes també per al joc.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
и́зкоп

triple n masc
трикра́тен
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triplic triplica triplicada triplicades triplicam triplicant triplicar triplicara triplicaran triplicarem triplicaren triplicares triplicareu triplicaria triplicarien triplicaries triplicarà triplicaràs triplicaré triplicaríem triplicaríeu triplicassen triplicasses triplicassin triplicassis triplicat triplicats triplicau triplicava triplicaven triplicaves triplico triplicà triplicàrem triplicàreu triplicàs triplicàssem triplicàsseu triplicàssim triplicàssiu triplicàvem triplicàveu triplique tripliquem tripliquen tripliques tripliquessen tripliquesses tripliquessin tripliquessis tripliqueu tripliqui tripliquin tripliquis tripliqués tripliquéssem tripliquésseu tripliquéssim tripliquéssiu tripliquí val v
утроявам

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
екипа́ж
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trisec triseca trisecada trisecades trisecam trisecant trisecar trisecara trisecaran trisecarem trisecaren trisecares trisecareu trisecaria trisecarien trisecaries trisecarà trisecaràs trisecaré trisecaríem trisecaríeu trisecassen trisecasses trisecassin trisecassis trisecat trisecats trisecau trisecava trisecaven trisecaves triseco trisecà trisecàrem trisecàreu trisecàs trisecàssem trisecàsseu trisecàssim trisecàssiu trisecàvem trisecàveu triseque trisequem trisequen triseques trisequessen trisequesses trisequessin trisequessis trisequeu trisequi trisequin trisequis trisequés trisequéssem trisequésseu trisequéssim trisequéssiu trisequí val v
разделям на три части

trist /ˈtɾist/ adj
тъ̀жен
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
скръб тъга

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
всекидне́вен

tro /ˈtɾo/ n masc
гръм
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
случайна среща

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
трубадур
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
нами́рам намирам
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
трофе́й

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
тро́йка

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
трол
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
трол
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
тро́лвам
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
тромбон

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
хо́бот
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
тромпет
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
престо́л трон

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
амвон
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
ствол стъбло
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
ту́ловище
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
джоб
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
метафора

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
войски

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
тропически

tros /ˈtɾɔs/ n masc
парче

trot /ˈtɾɔt/ n masc
тръс

truc /ˈtɾuk/ n masc
измама
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
чу́кам
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
обаждам сe
(intransitiu) Telefonar.

truculent /tɾu.kuˈɫen/ /tɾu.kuˈɫent/ adj masc
жесток

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
пъстърва
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truita irisada n fem
дъгова пъстърва

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
свинка
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trumf trumfa trumfada trumfades trumfam trumfant trumfar trumfara trumfaran trumfarem trumfaren trumfares trumfareu trumfaria trumfarien trumfaries trumfarà trumfaràs trumfaré trumfaríem trumfaríeu trumfassen trumfasses trumfassin trumfassis trumfat trumfats trumfau trumfava trumfaven trumfaves trumfe trumfem trumfen trumfes trumfessen trumfesses trumfessin trumfessis trumfeu trumfi trumfin trumfis trumfo trumfà trumfàrem trumfàreu trumfàs trumfàssem trumfàsseu trumfàssim trumfàssiu trumfàvem trumfàveu trumfés trumféssem trumfésseu trumféssim trumféssiu trumfí val v
цакам

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trunc trunca truncada truncades truncam truncant truncar truncara truncaran truncarem truncaren truncares truncareu truncaria truncarien truncaries truncarà truncaràs truncaré truncaríem truncaríeu truncassen truncasses truncassin truncassis truncat truncats truncau truncava truncaven truncaves trunco truncà truncàrem truncàreu truncàs truncàssem truncàsseu truncàssim truncàssiu truncàvem truncàveu trunque trunquem trunquen trunques trunquessen trunquesses trunquessin trunquessis trunqueu trunqui trunquin trunquis trunqués trunquéssem trunquésseu trunquéssim trunquéssiu trunquí val v
орязвам

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
пре́ход

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
детелина
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
цар

tu pronoun
ти

tub /ˈtup/ n masc
тръба́

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
туба
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
туберкулоза

tubular /tu.βuˈɫar/ adj
тръбообразен
En forma de tub o cilíndric.

tudó /twˈðo/ n masc
гривяк

tuf /ˈtuf/ n masc
туф
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuli n masc
тулий

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
лале́ лале

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
врява

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
ту́ндра

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
волфрам

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
туниски
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
туниски
Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
тюрбан

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
турби́на

turc adj masc
турски
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
турски ту́рски
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
туркме́нски
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
тури́зъм туризъм

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
тури́ст

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
глезен

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
измъчвам
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
тюркоа́з

turquès /turˈkɛs/ /tuɾˈkes/ /tuɾˈkəs/ adj masc
тю́ркски

turó n masc
хълм
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
възпитател

txac-txac /ˌt͡ʃakˈt͡ʃak/ Interjection
грачене

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Чешки
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txec /ˈt͡ʃɛk/ n masc
Чешки
Llengua eslava parlada a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
чече́нски
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
таламус

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
тантал

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
те́хника

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ adv
техни́чески

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
слаб

tèrmic /ˈtɛr.mik/ adj masc
термичен

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
боя́ се
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
плашли́в

típic típica típics adj masc
типи́чен
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

tísic /ˈti.zik/ adj masc
туберкулозен

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
загла́вие

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
трю́фел

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
то́нер

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
гръден кош

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
гургули́ца гургулица

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
гробна могила
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
туни́ка

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
местоположе́ние

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
вездесъщост

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
украински
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
вой

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
ви́я

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
уйгури
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
уйгури
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
разсилен

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
око́ око
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
зъб
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
би́вник
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
очила
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ултима́тум

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
насилие

ulà /uˈɫa/ n masc
улан
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
еди́н
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
ма́лко

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
намазвам

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
нокът
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
еднокле́тъчен

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
обединяване

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unific unifica unificada unificades unificam unificant unificar unificara unificaran unificarem unificaren unificares unificareu unificaria unificarien unificaries unificarà unificaràs unificaré unificaríem unificaríeu unificassen unificasses unificassin unificassis unificat unificats unificau unificava unificaven unificaves unifico unificà unificàrem unificàreu unificàs unificàssem unificàsseu unificàssim unificàssiu unificàvem unificàveu unifique unifiquem unifiquen unifiques unifiquessen unifiquesses unifiquessin unifiquessis unifiqueu unifiqui unifiquin unifiquis unifiqués unifiquéssem unifiquésseu unifiquéssim unifiquéssiu unifiquí val v
обединя́

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
еднообразен

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
едностра́нен

unitat /u.niˈtat/ n fem
сплотеност

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
вселе́на вселена

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
вселенски
Relatiu a l'univers.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
университет университе́т

unió /u.niˈo/ n fem
съю́з

ununbi /unˈum.bi/ n masc
унунбий

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
унуне́ний

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
унунхе́ксий

ununocti n masc
унуноктий

ununpenti n masc
унунпентий

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
унунквадрий

ununsepti n masc
унунсептий

urani n masc
ура́н уран

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
урбаниза́ция

urbà /urˈβa/ adj masc
гра́дски

urdú /urˈdu/ urdús adj
у́рду
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
у́рду
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
пикочен канал

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
спе́шно

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
спешност
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
пикочен
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
урна

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
урология

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
но́кът

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
уругвайски
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
право на ползване

usual /u.zuˈaɫ/ adj
обикновен

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
потребител

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usurp usurpa usurpada usurpades usurpam usurpant usurpar usurpara usurparan usurparem usurparen usurpares usurpareu usurparia usurparien usurparies usurparà usurparàs usurparé usurparíem usurparíeu usurpassen usurpasses usurpassin usurpassis usurpat usurpats usurpau usurpava usurpaven usurpaves usurpe usurpem usurpen usurpes usurpessen usurpesses usurpessin usurpessis usurpeu usurpi usurpin usurpis usurpo usurpà usurpàrem usurpàreu usurpàs usurpàssem usurpàsseu usurpàssim usurpàssiu usurpàvem usurpàveu usurpés usurpéssem usurpésseu usurpéssim usurpéssiu usurpí val v
загра́бвам

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
при́бор

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
изпо́лзвам

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
утопия

uzbek /uzˈbek/ adj masc
узбе́кски
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
узбе́кски
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ vana vans adj masc
безполезен
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
крава скот
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
отпуск ваканция
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vaccina vaccinada vaccinades vaccinam vaccinant vaccinar vaccinara vaccinaran vaccinarem vaccinaren vaccinares vaccinareu vaccinaria vaccinarien vaccinaries vaccinarà vaccinaràs vaccinaré vaccinaríem vaccinaríeu vaccinassen vaccinasses vaccinassin vaccinassis vaccinat vaccinats vaccinau vaccinava vaccinaven vaccinaves vaccine vaccinem vaccinen vaccines vaccinessen vaccinesses vaccinessin vaccinessis vaccineu vaccini vaccinin vaccinis vaccino vaccinà vaccinàrem vaccinàreu vaccinàs vaccinàssem vaccinàsseu vaccinàssim vaccinàssiu vaccinàvem vaccinàveu vaccinés vaccinéssem vaccinésseu vaccinéssim vaccinéssiu vacciní vaccín val v
ваксинирам
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
вакси́на
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
колебание

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
ста́чка стачка

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vag vaga vagada vagades vagam vagant vagar vagara vagaran vagarem vagaren vagares vagareu vagaria vagarien vagaries vagarà vagaràs vagaré vagaríem vagaríeu vagassen vagasses vagassin vagassis vagat vagats vagau vagava vagaven vagaves vago vague vaguem vaguen vagues vaguessen vaguesses vaguessin vaguessis vagueu vagui vaguin vaguis vagués vaguéssem vaguésseu vaguéssim vaguéssiu vaguí vagà vagàrem vagàreu vagàs vagàssem vagàsseu vagàssim vagàssiu vagàvem vagàveu val v
бродя
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
ваги́на влагалище

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
вагинален

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
ванилия

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
ко́раб

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
хра́бър

validació n fem
ратифициране

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
доли́на долина
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
це́нност стойност
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
сме́лост
Tret de la persona que és valenta.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
валс

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
це́нен

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
валентност

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
валонаски
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
валонаски
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
вампи́р вампир
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
ванадий

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
суетен

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
па́ра пара
Gas, especialment referit a l'aigua.
парахо́д
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
говедар
Persona que mena vaques.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
басту́н
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
нагическа пръчка

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
изменчив
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
изменчив
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
вариа́ция

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val varia variada variades variam variant variar variara variaran variarem variaren variares variareu variaria variarien variaries variarà variaràs variaré variaríem variaríeu variassen variasses variassin variassis variat variats variau variava variaven variaves varie variem varien varies variessen variesses variessin variessis varieu varii vario varià variàrem variàreu variàs variàssem variàsseu variàssim variàssiu variàvem variàveu variés variéssem variésseu variéssim variéssiu varií variï variïn variïs v
варирам

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ adj masc
варша́вски
Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ n masc
варша́вски
Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
съдов

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
възпаление на кръвоносен съд

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
обши́рен

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
теле́ теле

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
телешко
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vedell vedella vedellada vedellades vedellam vedellant vedellar vedellara vedellaran vedellarem vedellaren vedellares vedellareu vedellaria vedellarien vedellaries vedellarà vedellaràs vedellaré vedellaríem vedellaríeu vedellassen vedellasses vedellassin vedellassis vedellat vedellats vedellau vedellava vedellaven vedellaves vedelle vedellem vedellen vedelles vedellessen vedellesses vedellessin vedellessis vedelleu vedelli vedellin vedellis vedello vedellà vedellàrem vedellàreu vedellàs vedellàssem vedellàsseu vedellàssim vedellàssiu vedellàvem vedellàveu vedellés vedelléssem vedellésseu vedelléssim vedelléssiu vedellí v
отелвам се

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
път

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
расти́телност

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val veget vegeta vegetada vegetades vegetam vegetant vegetar vegetara vegetaran vegetarem vegetaren vegetares vegetareu vegetaria vegetarien vegetaries vegetarà vegetaràs vegetaré vegetaríem vegetaríeu vegetassen vegetasses vegetassin vegetassis vegetat vegetats vegetau vegetava vegetaven vegetaves vegete vegetem vegeten vegetes vegetessen vegetesses vegetessin vegetessis vegeteu vegeti vegetin vegetis vegeto vegetà vegetàrem vegetàreu vegetàs vegetàssem vegetàsseu vegetàssim vegetàssiu vegetàvem vegetàveu vegetés vegetéssem vegetésseu vegetéssim vegetéssiu vegetí v
вегетирам

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
веган

vehementment /be.eˌmemˈmen/ /bə.əˌmemˈmen/ /ve.eˌmemˈment/ /və.əˌmemˈmen/ /və.əˌmemˈment/ adv
буйно

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
вози́ло
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ adj
транспортен
Relatiu als vehicles.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
платно

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vel vela velada velades velam velant velar velara velaran velarem velaren velares velareu velaria velarien velaries velarà velaràs velaré velaríem velaríeu velassen velasses velassin velassis velat velats velau velava velaven velaves vele velem velen veles velessen velesses velessin velessis veleu veli velin velis velo velà velàrem velàreu velàs velàssem velàsseu velàssim velàssiu velàvem velàveu velés veléssem velésseu veléssim veléssiu velí v
забулвам
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
стар
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
ста́рост
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
кадифе́ кадифе

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
бързина́ скорост

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
жи́ла вена

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
продажба

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
прода́вам

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
венециа́нски
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
венециа́нски
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
продава́ч

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vener venera venerada venerades veneram venerant venerar venerara veneraran venerarem veneraren venerares venerareu veneraria venerarien veneraries venerarà veneraràs veneraré veneraríem veneraríeu venerassen venerasses venerassin venerassis venerat venerats venerau venerava veneraven veneraves venere venerem veneren veneres veneressen veneresses veneressin veneressis venereu veneri venerin veneris venero venerà veneràrem veneràreu veneràs veneràssem veneràsseu veneràssim veneràssiu veneràvem veneràveu venerés veneréssem venerésseu veneréssim veneréssiu venerí v
почитам

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
венецуелски
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
венецуелски
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
идвам
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
мъст отмъщение

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val venge vengem vengen venges vengessen vengesses vengessin vengessis vengeu vengi vengin vengis vengés vengéssem vengésseu vengéssim vengéssiu vengí venj venja venjada venjades venjam venjant venjar venjara venjaran venjarem venjaren venjares venjareu venjaria venjarien venjaries venjarà venjaràs venjaré venjaríem venjaríeu venjassen venjasses venjassin venjassis venjat venjats venjau venjava venjaven venjaves venjo venjà venjàrem venjàreu venjàs venjàssem venjàsseu venjàssim venjàssiu venjàvem venjàveu v
мъстя́

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
вя́тър вятър

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
ветри́ло

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vent venta ventada ventades ventam ventant ventar ventara ventaran ventarem ventaren ventares ventareu ventaria ventarien ventaries ventarà ventaràs ventaré ventaríem ventaríeu ventassen ventasses ventassin ventassis ventat ventats ventau ventava ventaven ventaves vente ventem venten ventes ventessen ventesses ventessin ventessis venteu venti ventin ventis vento ventà ventàrem ventàreu ventàs ventàssem ventàsseu ventàssim ventàssiu ventàvem ventàveu ventés ventéssem ventésseu ventéssim ventéssiu ventí v
вея
Fer vent agitant l’aire.
ве́я
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
вентила́тор

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
проветрявам

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
прилепало

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
коти́ло

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
камера

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
ветрови́т

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
венериа́нец
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
венериа́нец

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
венозен

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
правди́вост

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
скумрия

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
глагол глаго́л

verb reflexiu n masc
възвра́тен глаго́л

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
верба́лен
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verbalitz verbalitza verbalitzada verbalitzades verbalitzam verbalitzant verbalitzar verbalitzara verbalitzaran verbalitzarem verbalitzaren verbalitzares verbalitzareu verbalitzaria verbalitzarien verbalitzaries verbalitzarà verbalitzaràs verbalitzaré verbalitzaríem verbalitzaríeu verbalitzassen verbalitzasses verbalitzassin verbalitzassis verbalitzat verbalitzats verbalitzau verbalitzava verbalitzaven verbalitzaves verbalitze verbalitzem verbalitzen verbalitzes verbalitzessen verbalitzesses verbalitzessin verbalitzessis verbalitzeu verbalitzi verbalitzin verbalitzis verbalitzo verbalitzà verbalitzàrem verbalitzàreu verbalitzàs verbalitzàssem verbalitzàsseu verbalitzàssim verbalitzàssiu verbalitzàvem verbalitzàveu verbalitzés verbalitzéssem verbalitzésseu verbalitzéssim verbalitzéssiu verbalitzí v
изразявам с думи
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
зеле́н зелен
De color verd.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
зеле́н зелен
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
зеленясване
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
зеленика
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
зеленчу́к

veremar /be.ɾeˈma/ /breˈma/ /bə.ɾəˈma/ /bɾəˈma/ /va.ɾaˈma/ /ve.ɾeˈmaɾ/ /və.ɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verem verema veremada veremades veremam veremant veremar veremara veremaran veremarem veremaren veremares veremareu veremaria veremarien veremaries veremarà veremaràs veremaré veremaríem veremaríeu veremassen veremasses veremassin veremassis veremat veremats veremau veremava veremaven veremaves vereme veremem veremen veremes veremessen veremesses veremessin veremessis veremeu veremi veremin veremis veremo veremà veremàrem veremàreu veremàs veremàssem veremàsseu veremàssim veremàssiu veremàvem veremàveu veremés vereméssem veremésseu vereméssim vereméssiu veremí v
бера грозде

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
девствен
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
срам

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
свенли́в
Que s'avergonyix fàcilment.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
исти́на истина
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
черве́н червен
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
киновар

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
вермут

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
елша

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
народен език

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
лак

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
вариола

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
шопар
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
стих
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
ве́рсия версия

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
многостранен
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
верен

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
гръбна́чен

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
гръбна́чен

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
отвесен

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
отро́ва отрова
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
име́л

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
вико́нт

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
оса́ оса
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
ве́чер

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
гардеро́б
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
съблекалня
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
жлъчен мехур

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
зърнистост
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
ветерина́рен
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
ветерина́р
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
глас
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
ви́ждам виждам
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
вексилология

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
съсе́д съсед
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
вино
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
червено вино

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
пешехо́дец пешеходец

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
пъту́ване пътуване
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
пътешественик

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
пъту́вам пътешествам

vibració n fem
трептене

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vibr vibra vibrada vibrades vibram vibrant vibrar vibrara vibraran vibrarem vibraren vibrares vibrareu vibraria vibrarien vibraries vibrarà vibraràs vibraré vibraríem vibraríeu vibrassen vibrasses vibrassin vibrassis vibrat vibrats vibrau vibrava vibraven vibraves vibre vibrem vibren vibres vibressen vibresses vibressin vibressis vibreu vibri vibrin vibris vibro vibrà vibràrem vibràreu vibràs vibràssem vibràsseu vibràssim vibràssiu vibràvem vibràveu vibrés vibréssem vibrésseu vibréssim vibréssiu vibrí v
вибрирам
Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
вибрафон

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
наме́стник

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
порок

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
превра́тност

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
викториански

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
победа

victòria pírrica n fem
пирова победа

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
живо́т живот
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
ви́деокли́п

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
видеоигра́

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
стъкло

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
стъклар
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
виенски
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
виенски
Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
виетна́мец

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
бдителност

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
навечерие
Dia anterior a un altre.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
долен

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
ви́ла
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
оцет

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
сле́дващ

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
винарство

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
двадесет

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
двадесет и пет

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
двадесет и едно

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
лозе
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
виола
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
изнаси́лване
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
виолетов
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
бурен
Relatiu a la violència.
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
виолончело

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
насилие

violència domèstica n fem
домашно насилие

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
цигу́лка цигулка

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
вицекрал

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
виртуа́лен

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
вя́рност

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
доброде́телен
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
ви́рус вирус

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
вискозност

visibilitat n fem
ви́димост

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
везир

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
визи́та

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
посеща́вам

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
виде́ние

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
зре́ние
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
визуален

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
визуализа́ция

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
[[жи́знено]] [[ва́жен]]

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
енергичност

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
витами́н витамин

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
лозарство

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
стъклопис

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
остъкляване

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
жив
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
живея
Existir, estar viu.
живе́я
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
ле́ксика

vocació n fem
влечение

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
вока́лен

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
гла́сна

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
зва́телен

vociferar /bo.si.feˈɾa/ /bu.si.fəˈɾa/ /vo.si.feˈɾaɾ/ /vo.si.fəˈɾa/ /vu.si.fəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vocifer vocifera vociferada vociferades vociferam vociferant vociferar vociferara vociferaran vociferarem vociferaren vociferares vociferareu vociferaria vociferarien vociferaries vociferarà vociferaràs vociferaré vociferaríem vociferaríeu vociferassen vociferasses vociferassin vociferassis vociferat vociferats vociferau vociferava vociferaven vociferaves vocifere vociferem vociferen vociferes vociferessen vociferesses vociferessin vociferessis vocifereu vociferi vociferin vociferis vocifero vociferà vociferàrem vociferàreu vociferàs vociferàssem vociferàsseu vociferàssim vociferàssiu vociferàvem vociferàveu vociferés vociferéssem vociferésseu vociferéssim vociferéssiu vociferí v
крещя

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
водевил

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
во́дка

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ n fem
мода
Moda, acceptació general.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
полет
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
ша́йба

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
вола́н корми́ло
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
волапюк
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
вулкан

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
вулкани́чен
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
воле́

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
и́скам искам

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
волт
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
оборот
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
лешояд

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
обе́м обем

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
доброво́лен
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
доброво́лец
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
во́ля

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
волута
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
повръ́щам
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
ръб

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
тротоа́р

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
слоно́ва кост
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
глас
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
гласу́ване

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
гласу́вам
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
осем

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
осемстотин

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
осемдесет

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
о́сми

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulcanitz vulcanitza vulcanitzada vulcanitzades vulcanitzam vulcanitzant vulcanitzar vulcanitzara vulcanitzaran vulcanitzarem vulcanitzaren vulcanitzares vulcanitzareu vulcanitzaria vulcanitzarien vulcanitzaries vulcanitzarà vulcanitzaràs vulcanitzaré vulcanitzaríem vulcanitzaríeu vulcanitzassen vulcanitzasses vulcanitzassin vulcanitzassis vulcanitzat vulcanitzats vulcanitzau vulcanitzava vulcanitzaven vulcanitzaves vulcanitze vulcanitzem vulcanitzen vulcanitzes vulcanitzessen vulcanitzesses vulcanitzessin vulcanitzessis vulcanitzeu vulcanitzi vulcanitzin vulcanitzis vulcanitzo vulcanitzà vulcanitzàrem vulcanitzàreu vulcanitzàs vulcanitzàssem vulcanitzàsseu vulcanitzàssim vulcanitzàssiu vulcanitzàvem vulcanitzàveu vulcanitzés vulcanitzéssem vulcanitzésseu vulcanitzéssim vulcanitzéssiu vulcanitzí v
вулканизирам

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
вулканология

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
вулга́рен

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
уязви́м

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulner vulnera vulnerada vulnerades vulneram vulnerant vulnerar vulnerara vulneraran vulnerarem vulneraren vulnerares vulnerareu vulneraria vulnerarien vulneraries vulnerarà vulneraràs vulneraré vulneraríem vulneraríeu vulnerassen vulnerasses vulnerassin vulnerassis vulnerat vulnerats vulnerau vulnerava vulneraven vulneraves vulnere vulnerem vulneren vulneres vulneressen vulneresses vulneressin vulneressis vulnereu vulneri vulnerin vulneris vulnero vulnerà vulneràrem vulneràreu vulneràs vulneràssem vulneràsseu vulneràssim vulneràssiu vulneràvem vulneràveu vulnerés vulneréssem vulnerésseu vulneréssim vulneréssiu vulnerí v
нарушават
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
ву́лва

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
вали́ден

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
разбивам
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
гръбначен прешлен

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
връх

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
же́ртва

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
ви́део

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
викинг

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
водна топка

watt n masc
ват

wifi /ˈwi.fi/ n
безжи́чен и́нтернет

wiki /ˈwi.ki/ n masc
уики

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
шебек

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
чака́л

xafardejar /t͡ʃa.far.ðeˈʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ʃə.fər.dəˈʒa/ /ʃə.fər.ðəˈʒa/ /ʃə.fəɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xafardege xafardegem xafardegen xafardeges xafardegessen xafardegesses xafardegessin xafardegessis xafardegeu xafardegi xafardegin xafardegis xafardegés xafardegéssem xafardegésseu xafardegéssim xafardegéssiu xafardegí xafardeig xafardeja xafardejada xafardejades xafardejam xafardejant xafardejar xafardejara xafardejaran xafardejarem xafardejaren xafardejares xafardejareu xafardejaria xafardejarien xafardejaries xafardejarà xafardejaràs xafardejaré xafardejaríem xafardejaríeu xafardejassen xafardejasses xafardejassin xafardejassis xafardejat xafardejats xafardejau xafardejava xafardejaven xafardejaves xafardejo xafardejà xafardejàrem xafardejàreu xafardejàs xafardejàssem xafardejàsseu xafardejàssim xafardejàssiu xafardejàvem xafardejàveu v
раздрънквам

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
жлеб

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
шампа́нско

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
шампоа́н шампоан
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
джапа́нки

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
дребна шарка

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
сиро́п

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
еполе́т
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xarrup xarrupa xarrupada xarrupades xarrupam xarrupant xarrupar xarrupara xarruparan xarruparem xarruparen xarrupares xarrupareu xarruparia xarruparien xarruparies xarruparà xarruparàs xarruparé xarruparíem xarruparíeu xarrupassen xarrupasses xarrupassin xarrupassis xarrupat xarrupats xarrupau xarrupava xarrupaven xarrupaves xarrupe xarrupem xarrupen xarrupes xarrupessen xarrupesses xarrupessin xarrupessis xarrupeu xarrupi xarrupin xarrupis xarrupo xarrupà xarrupàrem xarrupàreu xarrupàs xarrupàssem xarrupàsseu xarrupàssim xarrupàssiu xarrupàvem xarrupàveu xarrupés xarrupéssem xarrupésseu xarrupéssim xarrupéssiu xarrupí v
отпивам

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
мре́жа
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
синьо-зелен

xat /ˈʃat/ n masc
чат

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
Шейх

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
коми́н комин
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
ксенофо́бия

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
ксенон

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
сурова́тка

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
спринцовка

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
ръчен трион
Serra amb un mànec en un extrem.

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
бъбри́ца
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
дърдорене

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
бъ́бря

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
писък

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
шери

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
дъ́вка

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
га́дже
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
ци́фра

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
чилийски
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
чилийски
Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
ксилофон

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
шимпанзе

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
неразу́мен
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
неразу́мен
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
китайски Китайски
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
кита́ец Китайски
Individu de la Xina.
кита́йски китайски
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
чипс
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
кипарис

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
пащърна́к

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
сви́ркам

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
сви́рка
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
ше́пот

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
ше́пна

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
сблъ́скване
(anglicisme, patologia) trauma

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xoc xoca xocada xocades xocam xocant xocar xocara xocaran xocarem xocaren xocares xocareu xocaria xocarien xocaries xocarà xocaràs xocaré xocaríem xocaríeu xocassen xocasses xocassin xocassis xocat xocats xocau xocava xocaven xocaves xoco xocà xocàrem xocàreu xocàs xocàssem xocàsseu xocàssim xocàssiu xocàvem xocàveu xoque xoquem xoquen xoques xoquessen xoquesses xoquessin xoquessis xoqueu xoqui xoquin xoquis xoqués xoquéssem xoquésseu xoquéssim xoquéssiu xoquí v
катастрофирам

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
шоколад
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
водач

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
кхоса
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
смуча

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
ки́село зе́ле

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
залъгалка

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
ритам
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
шери́ф

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
шилинг

zambià /zam.biˈa/ adj masc
замбиец
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
замбиец
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
зе́бра зебра

zel /ˈzɛɫ/ n masc
стара́ние
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
ну́ла
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
зе́та
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
цинк

zirconi n masc
цирко́ний

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
злота

zona /ˈzo.na/ n fem
зо́на
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
зоология

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
зулуси
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
зулуси
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
зулуси
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zífid becut de Shepherd n masc
клюномуцунест кит на Шепърд

zífid de Gervais n masc
антилски клюномуцунест кит

zífid de Gray n masc
клюномуцунест кит на Грей

zífid de Hubbs n masc
клюномуцунест кит на Карл-Хубс

zífid de Layard n masc
ремъкозъб кит

zífid de Perrin n masc
клюномуцунест кит на Перин

zífid de Stejneger n masc
командорски клюномуцунест кит

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
циганин
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Африка
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Ове́н

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Артеми́да

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Азия
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Атила

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
А́встрия Австрия
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
И́ндия Индия
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
О́скар

àbac /ˈa.bak/ n masc
аба́к сметало
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
кисел киселина
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
киселина кисел
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
дезоксирибонуклеинова киселина

àcid ribonucleic n masc
рибонуклеинова киселина

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
подвижен

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
ло́вко

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
оре́л орел
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
албум

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
алгебра

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
ко́тва котва

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
патица

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
а́нгел ангел
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
а́нгстрьом

ànim n masc
настрое́ние

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
душа дух
Part immaterial de la persona.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
анод

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
жажда

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
я́дене

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
връх
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
ара́бин ара́бка
Natural d'Aràbia
арабски [[ара́бски]] [[ези́к]]
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrabis /ˈa.ɾa.bis/ /ˈa.ɾə.βis/ n fem
гъшарка

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
арби́тър

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
край
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
ария
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
ове́н

àrtic adj masc
аркти́чен
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
астат

àtic /ˈa.tik/ n masc
мансарда
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
а́том атом

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
ава́рин
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
ава́рин
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
баба
Forma femenina de avi.

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
Егида

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
га́га

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
епичен

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
е́псилон

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
естер

ètic adj masc
ети́чен
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
е́тика

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ adv
етично

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
успех
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
захлас екста́з
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
и́дол

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
и́ндекс
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
показа́лец
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
обол

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
очеви́дно

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
о́пера опера

òptic adj masc
видим
Relacionat amb la percepció visual.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
оптика
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
орби́та

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
о́рган

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
яйцекле́тка

ós n masc
мечка мечок
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

ús /ˈus/ n masc
изпо́лзване

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
ма́тка

útil adj
поле́зен полезен